Spelling suggestions: "subject:"komparativ"" "subject:"comparativ""
31 |
Terrorismresor : Om strafflagstiftning på bräcklig grund och den lydiga medlemsstatenAgrell, Karolina January 2016 (has links)
No description available.
|
32 |
En påle genom Dracula-filmernas hjärta? : En komparativ analys av adaptationer av Bram Stokers Dracula (1897) från åren 2000-2014Bahrman, Alexander January 2016 (has links)
En komparativ analys av adaptationer av Bram Stokers Dracula (1897) från åren 2000-2014 med syfte att undersöka resultatet av nästan 100 år av adaptationer och ett mål för att verkställa om en filmkanon har skapats kring karaktären.
|
33 |
Matematik i utemiljö : En komparativ studie med fokus på matematik i Ur och Skur förskolorBhatti, Sumbal Zia, Bustamante, Natalie January 2015 (has links)
The purpose of this essay is to find out how pre-schools teachers use mathematics in the outdoors to promote and develop children's learning. The essay also focus on similarities and differences between pre-school teachers and their ways of integrating mathematics in the outdoor environment. A comparison is later made to the answers from pre-school teachers in two ''I Ur och Skur" pre-schools about what outdoor education is , how they use the outdoors for mathematics and what kind of mathematics activates they use practical. The survey is based on a comparative method of qualitative interviews and observations. The study builds on Lev Vygotsky's socio-cultural theory in which we have chosen to focus on the concept of '' the proximal development''. It can be summarized as learning occurs in interaction with each other and that children learn better through social relationships. Another concept that we have chosen to use in our study is ''learning by doing’’ by John Dewey's. The concept means that learning takes place through the practice.The essay then tries to analyse how '' I Ur och Skur'' pre-school teachers use mathematics in the outdoor environment. We analyze by see similarities and differences with both pre-school teachers education, outdoor as a learning room and mathematics activates. The conclusion of the study is that mathematics is infinite and therefore they are many different ways of working. We did not find such large differences in pre-schools teachers’ way of working with mathematics outdoor. We also came to the conclusion that nature is as a support tool to develop the interest in mathematics with more space for learning. At the end of our essay we want to point out that the theories helped us to highlight preschool teachers interview answers to more clearly linked to previous research and our observations
|
34 |
Det kalla krigets tid i gymnasielitteraturen : en komparativ studie av fyra läromedel inom historieämnets A-kursLundmark, David, Holmberg, Jimmy January 2006 (has links)
<p>I denna uppsats analyseras och jämförs fyra olika gymnasieläroböcker inom historieämnets A-kurs. En väsentlig avgränsning som görs är att endast det kapitel som specifikt behandlar det kalla krigets tid studeras. Det övergripande syftet med uppsatsen är att belysa skillnader och likheter läromedlen emellan, med avseende på presentation och historiesyn. En målsättning med studien är vidare att den ska kunna ha en praktisk användning genom att underlätta valet av läroböcker för gymnasielärare. Metoden som använts är kvalitativ vilken tar sig uttryck via en omarbetad version av Sture Långströms läroboksanalys, hämtad ur hans avhandling Författarröst och lärobokstradition – en historiedidaktisk studie. Resultatet av vår studie visar främst på skillnader beträffande läroböckernas sätt att framställa deras flödestexter med avseende på problematisering kontra deskription. Detta samt att vissa böcker bättre och framför allt mer konkret än andra förhåller sig till uppsatta kursmål. Vad gäller historiesyn kunde vi utifrån våra analyser urskilja en övergripande positivistisk grundsyn men med både eklektiska drag samt tydligt uttalad historiematerialism.</p>
|
35 |
Två bitar av ett universitetsbibliotek : en komparativ studie av två tidsperioder i Lunds universitetsbiblioteks historia / Two pieces of one university library : a comparative study of two time periods in the history of Lund University LibrarySterner, Emma January 2012 (has links)
The aim of this thesis is to compare two time periods in thehistory of the university library in Lund and to see whatsimilarities and differences can be found. The two timeperiods will be 1883-1900 and 1933-1950. The methodsused to achieve this will be comparative method with theactor- and structure model and document analysis. Thesubjects that will be analyzed with these methods will bepersonnel and the facilities. The two questions I will try toanswer in this thesis will be: A) What similarities anddifferences can be found concerning the personnel and thefacilities in the two time periods? B) What is therelationship between the actors and the structureconcerning the personnel and the facilities like in the twoperiods?A brief background of what took place in Sweden, LundUniversity and the university library of Lund itself duringour two periods is provided. Then my main material ispresented. It mostly derives from the official yearbooks ofLund University Library for the chosen time periods.Other sources for my main material include a Governmentdocument concerning university libraries in Sweden andthe memoirs by Elof Tegnér. This material is thenanalyzed using my chosen methods and then my twoquestions are answered. / Program: Bibliotekarie
|
36 |
Coca-Cola Company - En färgstark personlighet : En undersökning i färgers förmåga att förmedla varumärkesidentitet i reklamfilmKasurinen, Viktor January 2019 (has links)
Denna uppsats ämnar undersöka hur färg kan användas i reklamfilm för att uttrycka en varumärkesidentitet och stärka filmers bildspråk. I detta syfte så genomfördes en komparativ bildanalys där tre reklamfilmer från företaget Coca-Cola Company jämfördes utifrån hur filmerna använde sig av färg. Studien fann att reklamfilmerna använder sig av färgnyanser för att kommunicera en specifik varumärkesidentitet till konsumenten samt att reklamfilmerna använde sig av sina egna varumärkesfärger i filmen för att öka kännedomen kring företaget. I filmerna så tillämpades även ett flertal tekniker i färgkorrigering, ljussättning och scenografi för att med större säkerhet skapa en tilltalande färgpalett och bibehålla åskådarens uppmärksamhet.
|
37 |
Social trygghet för asylsökande- finns den?Rondahl, Anna January 2008 (has links)
No description available.
|
38 |
Svensk arbetsmarknadsmodell kontra dansk flexicurity : En komparativ studie mellan svensk och dansk arbetsrättEriksson, Emelie, Ramnfors, Sofie January 2009 (has links)
<p><strong>Sammanfattning</strong>Uppsatsens syfte är att jämföra svensk och dansk arbetsrätt på olika områden för att urskilja likheter och skillnader mellan dessa. De metoder som används för att uppnå syftet är en rättsdogmatisk metod och en komparativ metod. Den danska arbetsmarknadsmodellen, s.k. flexicurity, har av EU föreslagits som modell till övriga medlemsländer för att uppnå Lissabonstrategins sysselsättningsmål. Lissabonstrategin lades fram av Kommissionen år 2000 och förnyades år 2005. Strategin ställer bl.a. krav på medlemsländerna att öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och lägga mer resurser på utbildning för att skapa lika förutsättningar för kompetensutveckling bland arbetstagare. Sverige har, liksom Danmark, uppfyllt målen för sysselsättning och arbetslöshet. Dock uppvisade Danmark såväl en högre sysselsättningssiffra som en lägre arbetslöshetssiffra vid en mätning som gjordes år 2006, där jämförelsen i arbetslöshet uppmättes till 3.9 procent jämfört med 7 procent och sysselsättningsgraden uppmätte 77,4 procent i jämförelse med 73,1 procent. Danmark och Sverige har en gemensam utveckling på arbetsmarknaden, historiskt såväl som arbetsrättsligt. De har haft en hög facklig reglering av arbetsmarknaden genom kollektivavtal. I uppsatsen dras slutsatsen att Danmarks arbetsmarknad idag styrs av kollektivavtal i högre grad i jämförelse med Sverige vars lagstiftning sedan 1970-talet anger övergripande lagregler som ramar för kollektivavtalens innehåll i större utsträckning. Den svenska modellen kännetecknas av ett starkt anställningsskydd för arbetstagare och detta regleras främst i medbestämmandelagen (1976:580;MBL) och lag (1982:80) om anställningsskydd (LAS). Dansk flexicurity består av tre grunder; flexibel arbetsrätt, ett generöst arbetslöshetsförsäkringssystem och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Den flexibla uppsägningsrätten ger möjlighet att anpassa arbetsstyrkan i förhållande till produktion och ersättningssystemet minskar risken för inkomstminskning för den enskilde vid arbetslöshet. Den aktiva arbetsmarknadspolitikens syfte är att förse arbetstagarna med kompetens för att snabbt kunna återgå i arbete samt att säkerställa att de arbetslösa står till arbetsmarknadens förfogande. Även Sverige har utvecklat åtgärder för att hjälpa arbetstagare tillbaka i arbete och har såsom Danmark ett generöst arbetslöshetsförsäkringssystem. Dock skiljer sig villkor och tidsomfattning åt. Reglerna om sjuk- och föräldraförsäkring är relativt lika mellan länderna. En slutsats i uppsatsen är att arbetstagare i Sverige och Danmark omfattas av olika former av trygghet och uppvisar anställningstrygghet kontra arbetstrygghet. Ett införande av flexicurity enligt EU:s förslag skulle för Sveriges del innebära en nödvändighet av att sänka anställningsskyddet genom att ändra delar i LAS, t.ex. om uppsägningsregler. En sänkning av kraven på uppsägningsreglerna kan leda till att arbetsgivare på den svenska arbetsmarknaden i högre grad vågar nyanställa då risktagandet från arbetsgivarnas sida upplevs som mindre. Detta eftersom en felaktig anställning inte behöver innebära lika stora kostnader som i nuläget och detta skulle kunna påverka Sveriges arbetslöshetsstatistik positivt. Däremot är det ej säkert att en sådan förändring skulle utjämna förekommande skillnader mellan Sveriges och Danmarks sysselsättningsstatistik. Ett ifrågasättande kan göras då flexicurity som arbetsmarknadsmodell även har genomgått perioder av sämre sysselsättningsgrad och högre arbetslöshetsgrad i Danmark.</p>
|
39 |
Social trygghet för asylsökande- finns den?Rondahl, Anna January 2008 (has links)
No description available.
|
40 |
Svensk arbetsmarknadsmodell kontra dansk flexicurity : En komparativ studie mellan svensk och dansk arbetsrättEriksson, Emelie, Ramnfors, Sofie January 2009 (has links)
SammanfattningUppsatsens syfte är att jämföra svensk och dansk arbetsrätt på olika områden för att urskilja likheter och skillnader mellan dessa. De metoder som används för att uppnå syftet är en rättsdogmatisk metod och en komparativ metod. Den danska arbetsmarknadsmodellen, s.k. flexicurity, har av EU föreslagits som modell till övriga medlemsländer för att uppnå Lissabonstrategins sysselsättningsmål. Lissabonstrategin lades fram av Kommissionen år 2000 och förnyades år 2005. Strategin ställer bl.a. krav på medlemsländerna att öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och lägga mer resurser på utbildning för att skapa lika förutsättningar för kompetensutveckling bland arbetstagare. Sverige har, liksom Danmark, uppfyllt målen för sysselsättning och arbetslöshet. Dock uppvisade Danmark såväl en högre sysselsättningssiffra som en lägre arbetslöshetssiffra vid en mätning som gjordes år 2006, där jämförelsen i arbetslöshet uppmättes till 3.9 procent jämfört med 7 procent och sysselsättningsgraden uppmätte 77,4 procent i jämförelse med 73,1 procent. Danmark och Sverige har en gemensam utveckling på arbetsmarknaden, historiskt såväl som arbetsrättsligt. De har haft en hög facklig reglering av arbetsmarknaden genom kollektivavtal. I uppsatsen dras slutsatsen att Danmarks arbetsmarknad idag styrs av kollektivavtal i högre grad i jämförelse med Sverige vars lagstiftning sedan 1970-talet anger övergripande lagregler som ramar för kollektivavtalens innehåll i större utsträckning. Den svenska modellen kännetecknas av ett starkt anställningsskydd för arbetstagare och detta regleras främst i medbestämmandelagen (1976:580;MBL) och lag (1982:80) om anställningsskydd (LAS). Dansk flexicurity består av tre grunder; flexibel arbetsrätt, ett generöst arbetslöshetsförsäkringssystem och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Den flexibla uppsägningsrätten ger möjlighet att anpassa arbetsstyrkan i förhållande till produktion och ersättningssystemet minskar risken för inkomstminskning för den enskilde vid arbetslöshet. Den aktiva arbetsmarknadspolitikens syfte är att förse arbetstagarna med kompetens för att snabbt kunna återgå i arbete samt att säkerställa att de arbetslösa står till arbetsmarknadens förfogande. Även Sverige har utvecklat åtgärder för att hjälpa arbetstagare tillbaka i arbete och har såsom Danmark ett generöst arbetslöshetsförsäkringssystem. Dock skiljer sig villkor och tidsomfattning åt. Reglerna om sjuk- och föräldraförsäkring är relativt lika mellan länderna. En slutsats i uppsatsen är att arbetstagare i Sverige och Danmark omfattas av olika former av trygghet och uppvisar anställningstrygghet kontra arbetstrygghet. Ett införande av flexicurity enligt EU:s förslag skulle för Sveriges del innebära en nödvändighet av att sänka anställningsskyddet genom att ändra delar i LAS, t.ex. om uppsägningsregler. En sänkning av kraven på uppsägningsreglerna kan leda till att arbetsgivare på den svenska arbetsmarknaden i högre grad vågar nyanställa då risktagandet från arbetsgivarnas sida upplevs som mindre. Detta eftersom en felaktig anställning inte behöver innebära lika stora kostnader som i nuläget och detta skulle kunna påverka Sveriges arbetslöshetsstatistik positivt. Däremot är det ej säkert att en sådan förändring skulle utjämna förekommande skillnader mellan Sveriges och Danmarks sysselsättningsstatistik. Ett ifrågasättande kan göras då flexicurity som arbetsmarknadsmodell även har genomgått perioder av sämre sysselsättningsgrad och högre arbetslöshetsgrad i Danmark.
|
Page generated in 0.3749 seconds