Spelling suggestions: "subject:"lärareelevrelation"" "subject:"elevrelation""
1 |
Vad gör lärare för att bygga relationer till elever och motivera elever till delaktighet i idrott och hälsa?Bergström, Niklas January 2012 (has links)
Syftet med denna undersökning är att se vad lärare i idrott och hälsa på grundskolans senare år säger om hur de arbetar med att motivera elever som saknar motivation samt hur de arbetar med relationsskapande till elever. Lärarnas beskrivningar kring motivationsarbetet har sedan kopplas till Aaron Antonivskys kognitiv teori KASAM (känsla av sammanhang). Detta är en intervjustudie som gjort på sex lärare på grundskolans senare år. Resultatet visar att lärarna arbetar på olika sätt att angripa problemet med att motivera elever till delaktighet i undervisningen beroende på anledningen till brist av motivation där första steget är att ha enskilda samtal med elever. Vad gäller relationsbyggandet menar lärarna att lärare- elevrelationen är viktigt men synen på vad en god lärare- elevrelation varierar då vissa lärare tycker att man som lärare ska ha en nära kontakt med sina elever och andra lärare menar att det är viktigt med distans. Lärarna menar även här att enskilda samtal är vägen att gå.
|
2 |
Inte ett leende före höstlovet : En kvalitativ textanalys av lärarens ledarskap sett genom fem läroplaner med auktoritetsperspektivSjöström Holmberg, Sarah January 2012 (has links)
This is a qualitative textual analysis of curriculum for primary education in 1962, the curriculum for primary education in 1969, the curriculum for primary education in 1980, the curriculum for the compulsory school system in 1994 and the curriculum for primary school 2011th. Purpose of this thesis is to see how the government through the curriculum specifies directives for how teachers should be more or less authoritative. The boundaries of the essay are to only look at the claims against the teacher in elementary school. The questions are what is required of the teacher directly or indirectly from the curriculum 1962,1969,1980,1994 and 2011, focusing on the concept of authority and what change has taken place? To answer these questions, I have read the current curricula and other research publications in the field. The theories that are essential in the paper are hermeneutic theory and curriculum theory. The two theories are used as an approach to reading and analyzing the curricula. The paper showed that changes in the requirements of the teacher have changed from curriculum for elementary school 1962 to curriculum for elementary school 2011th. A change has taken place both in the government's directives on what relationship the teacher should have with the student, but also in how the teacher should educate the student. As for teaching mixer authority as described it does not appreciably in the curricula instead I looked at what sanction funds existed in the school during this period. Another important observation is that the curriculum says the targets are to school but not how the teacher will achieve these goals.
|
3 |
Peppa dom : <sup> En undersökning i bemötandet av nervösa instrumentalelever</sup>Olofsson, Samuel, Wiberg, Mikael January 2009 (has links)
<p>Syftet med denna studie är att undersöka hur instrumentallärare bemöter och undervisar nervösa elever. Fyra lärare har intervjuats, två från en kulturskola och två från en musikhögskola. Resultatet visar på vikten av att sätta relationen mellan läraren och eleven i centrum. Läraren har stora möjligheter att påverka en elevs nervositet både på ett positivt och negativt sätt, beroende på hur man är som person och genom sitt sätt att bemöta eleven. Det är viktigt att lära känna eleven och vara uppmärksam och lyhörd på hur denne är och mår. Att öppna sig för eleven är också betydelsefullt i detta sammanhang. Som lärare är det nödvändigt att ha en god människokännedom för att kunna skapa en god stämning och en fungerande dialog mellan lärare och elev. Vi har också funnit att lärarens relation och förhållande till musik i stort kan ha en avgörande betydelse för elevens musikintresse. Undersökningen har också belyst olika metoder som läraren kan använda sig av i undervisningen för att arbeta med elevens nervositet. Här har det framkommit att mental träning är användbar och att man kan visa elever olika metoder att tackla sin nervositet. Exempel på detta kan vara allt ifrån att ta hjälp av publiken i uppspelningssammanhang till olika typer av målprogrammering och avslappning. </p>
|
4 |
Peppa dom : En undersökning i bemötandet av nervösa instrumentaleleverOlofsson, Samuel, Wiberg, Mikael January 2009 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur instrumentallärare bemöter och undervisar nervösa elever. Fyra lärare har intervjuats, två från en kulturskola och två från en musikhögskola. Resultatet visar på vikten av att sätta relationen mellan läraren och eleven i centrum. Läraren har stora möjligheter att påverka en elevs nervositet både på ett positivt och negativt sätt, beroende på hur man är som person och genom sitt sätt att bemöta eleven. Det är viktigt att lära känna eleven och vara uppmärksam och lyhörd på hur denne är och mår. Att öppna sig för eleven är också betydelsefullt i detta sammanhang. Som lärare är det nödvändigt att ha en god människokännedom för att kunna skapa en god stämning och en fungerande dialog mellan lärare och elev. Vi har också funnit att lärarens relation och förhållande till musik i stort kan ha en avgörande betydelse för elevens musikintresse. Undersökningen har också belyst olika metoder som läraren kan använda sig av i undervisningen för att arbeta med elevens nervositet. Här har det framkommit att mental träning är användbar och att man kan visa elever olika metoder att tackla sin nervositet. Exempel på detta kan vara allt ifrån att ta hjälp av publiken i uppspelningssammanhang till olika typer av målprogrammering och avslappning.
|
5 |
”Hon var engagerad i personen” : – Gymnasieelevers upplevelser av lärare-elevrelationer och dess påverkan på elevers motivation till lärande / ”She was dedicated in your person” : – Secondary Students' perceptions of teacher-student-relations and their influence in students' motivation for learningEkenmo, Emma January 2013 (has links)
Syftet med denna undersökning är att studera gymnasieelevers upplevelser och erfarenheter av relationen mellan lärare och elev samt om eleverna upplever att lärare-elevrelationen har någon inverkan på deras motivation till lärande. Uppsatsens empiri grundar sig i fem kvalitativa intervjuer med elever som går det sista året på gymnasiet. Valet av metod baseras på målsättningen att få en djupare förståelse för elevers upplevelser och erfarenheter av lärare-elevrelationer. Resultatet av undersökningen visar att eleverna har en entydlig uppfattning om hur en lärar-elevrelation bör vara utformad för att en god relation ska kunna utvecklas. Eleverna är eniga om att goda relationer mellan dem och deras lärare påverkar deras lärandemöjligheter. Resultatet visar att eleverna främst vill ha lärare som är personliga, engagerade och förstående så att en god relation mellan parterna kan utvecklas. Eleverna har även en gemensam syn på hur mindre goda relationer mellan lärare och elever kan ta sig i uttryck, vilket anses påverka elevernas motivation till lärande negativt. Både tidigare forskning och samtliga elever i undersökningen betonar vikten av goda relationer mellan lärare och elev. Resultatet visar att eleverna anser att det är viktigt att utvecklingen av relationen mellan lärare och elev sker både i och utanför klassrummet. Om läraren hälsar och talar med eleverna utanför klassrummet känner de sig sedda och får en upplevelse av att läraren bryr sig om dem som personer och inte endast som elever.
|
6 |
"Det är inte bara hur dom undervisar utan hur dom är mot elever också" : en kvalitativ fokusgrupsstudie om hur elever i årskurs 9 uppfattar en bra lärareMarcher, Regitze, Vinberg, Anette January 2011 (has links)
Denna uppsats syfte är att undersöka hur elever i årskurs 9 uppfattar en bra lärare. Litteraturgenomgången behandlar relationer i skolan, deras möjligheter, komplexitet och koppling till motivation. Tidigare studier listar önskade läraregenskaper och beteenden. För undersökningen har en kvalitativ ansats valts genom fokusgruppsintervjuer för att få fram djupare insikter om elevers uppfattningar. Dessa har analyserats med barns perspektiv som teoretisk utgångspunkt. I resultat och analys framkommer tre kategorier av lärarkvalitéer: grundläggande, kunskapsorienterade och relationsorienterade. Samtliga elever önskar grundläggande kvalitéer, men fokuserar sedan mer på antingen kunskaps- eller relationsorienterade kvalitéer. Efter diskussionen, som kopplar analyserna till tidigare nämnd litteratur, dras slutsatsen att för att anses som en bra lärare av samtliga elever i årskurs 9, måste kvalitéer från allav tre kategorier innehas. Uppsatsen avslutar med att föreslå att nämnda kvalitéer, oavsett slag, alla går att utveckla i den professionella lärarrollen.
|
7 |
Uppdrag: Relationer : - en studie om att bygga relationer med elever som uppvisar ett utmanande beteende. / Mission: Relationships : - a study on building relationships with students who exhibit challenging behavior.Schöld, Veronica, Phillips, Sara January 2023 (has links)
Sammanfattning/Abstract Schöld Veronica och Phillips Sara, (2023). Uppdrag: Relationer – en studie om att bygga relationer med elever som uppvisar ett utmanande beteende. Specialpedagogprogrammet, Institutionen för skolutveckling och ledarskap, Lärande och samhälle, Malmö Universitet, 90 hp. Syfte och frågeställningar Syftet med detta examensarbete är att belysa några lärares berättelser kring att skapa goda relationer till elever som uppvisar etttmanande beteende. Examensarbetet kommer även att belysa de framgångsfaktorer och hinder som kan finnas för att skapa dessa relationer. Studien fokuserar på följande frågeställningar: Vilka framgångsfaktorer framträder som mest betydelsefulla i lärarnas berättelser kring att skapa goda relationer till elever som uppvisar ett utmanande beteende? Vilka hinder framträder i lärarnas berättelser kring att skapa goda relationer till elever som uppvisar ett utmanande beteende? Hur påverkas dessa framgångsfaktorer/hinder som lärarna talar om utifrån individ-, grupp-, och organisationsnivå? Teori Den teoretiska förankringen tar sin utgångspunkt i systemteori, relationell pedagogisk teori och anknytningsteori. De vetenskapliga teorierna anses vara de mest lämpade perspektiven för att analysera det insamlade materialet. Metod Studien för detta examensarbete har inspirerats av en fenomenografisk kvalitativ metodansats. Tio verksamma lärare från grundskolans tidigare år har deltagit i varsin intervju. Intervjuerna har varit semistruktuerade och utgick från olika teman/frågor där informanten tilläts ha stor frihet att utforma sina svar. Intervjumaterialet genomgick sedan en kvalitativ analys. Resultat Lärarna vittnar om olika framgångsfaktorer och hinder för att skapa goda relationer till elever som uppvisar ett utmanade beteende. Framgångsfaktorer som lyfts är att läraren visar intresse för eleven i ett större sammanhang än endast skolan, såsom fritid och familj. Samt att läraren är medveten om sina egna känslor och hur dessa kan påverka deras bemötande av elever som uppvisar ett utmanande beteende samt utveckling av strategier för att kunna hantera dessa känslor. Ett relationellt synsätt eftersträvas som en framgångsfaktor för att bygga relationer och möjliggör även för lärarens förmåga att undanröja hinder för eleven. Hinder som framkom var kulturen inom gruppen som för eleven kunde betyda att det inte var socialt accepterat att knyta an till sin lärare. Relationer kräver att lärare och elever befinner sig i samma kontext under en längre tid vilket leder till att skolor med en hög frekvens av lärarbyte och vikarier gör det svårare för elever att bygga relationer till sina lärare. Lärarna lyfter gruppstorleken och en begränsad lärmiljö som ett hinder men även en bristande samsyn kring elever som uppvisar ett utmanande beteende och brist på en gemensam värdegrund som ytterligare hinder. Vidare för lärarna resonemang om den påverkan som tillrättavisningar, tydlighet och struktur, tillgängliga lärmiljöer och en gemensam värdegrund har på individ-, grupp- och organisationsnivå. Specialpedagogiska implikationer Den största framgångsfaktorn i skolan anses vara att elever har utvecklat en god relation till sina lärare. Elever som uppvisar ett utmanande beteende är de elever som lärarna uppger att de har svårast att skapa goda relationer till. Detta bör vara en av specialpedagogens främsta uppgifter i skolan, att stötta lärarna i att skapa goda förutsättningar för alla elever att etablera en god relation till sina lärare.
|
8 |
"Du vet bäst, bestäm du" Hur vårdlärare uppfattar sin överordningSallnäs, Jenny January 2007 (has links)
<p>Syftet med studien har varit att undersöka hur vårdlärare uppfattar sin överordnade position i förhållande till de studerande och hur deras förhållningssätt påverkar deras arbete. En av frågeställningarna handlar om hur lärarnas tidigare yrkesutbildning påverkar deras sätt att förhålla sig till sin överordning. Undersökningen har en allmän kvalitativ ansats. Datainsamlingen har skett genom utforskande intervjuer med fyra vårdlärare, alla verksamma på en privat läroanstalt för vuxenstuderanden. Empirin har analyserats med hjälp av Michel Foucaults maktanalys. Resultatet av undersökningen ger vid handen att respondenterna uppfattar att de arbetar med att få till en demokratisk undervisning där de studerande ska vara delaktiga och att relationen mellan lärare och studerande ska präglas av jämlikhet. Studien påvisar att detta i praktiken är svårt att uppnå, i synnerhet i mötet med studerande som lärarna uppfattar som svaga. Dessa studerande tenderar att kräva en auktoritär lärare, vilket krockar med lärarnas vilja att uppträda som handledare och mentorer.</p><p>The purpose of this study was to investigate how teachers in health and care subjects perceive their superior position in relation to their students and how their attitudes affect their work. One of the issues is how teachers’ previous training affects their attitudes to their superior position. The study has a general qualitative approach. Data acquisition has been done through explorative interviews with four teachers in health and care subjects, all employed by the same private training college for adults. The empirical data is analyzed by using Foucault´s power analysis. The results of the investigation show that the respondents perceive that they are working to develop a democratic type of teaching, in which students are expected to take an active part and where relations between teachers and students should be characterized as egalitarian. This is difficult to achieve, particularly in interaction with students whom the teachers perceive as weak. These students tend to require an authoritarian teacher, which does not correspond to the teachers’ desire to be seen as instructors and mentors.</p>
|
9 |
"Du vet bäst, bestäm du" Hur vårdlärare uppfattar sin överordningSallnäs, Jenny January 2007 (has links)
Syftet med studien har varit att undersöka hur vårdlärare uppfattar sin överordnade position i förhållande till de studerande och hur deras förhållningssätt påverkar deras arbete. En av frågeställningarna handlar om hur lärarnas tidigare yrkesutbildning påverkar deras sätt att förhålla sig till sin överordning. Undersökningen har en allmän kvalitativ ansats. Datainsamlingen har skett genom utforskande intervjuer med fyra vårdlärare, alla verksamma på en privat läroanstalt för vuxenstuderanden. Empirin har analyserats med hjälp av Michel Foucaults maktanalys. Resultatet av undersökningen ger vid handen att respondenterna uppfattar att de arbetar med att få till en demokratisk undervisning där de studerande ska vara delaktiga och att relationen mellan lärare och studerande ska präglas av jämlikhet. Studien påvisar att detta i praktiken är svårt att uppnå, i synnerhet i mötet med studerande som lärarna uppfattar som svaga. Dessa studerande tenderar att kräva en auktoritär lärare, vilket krockar med lärarnas vilja att uppträda som handledare och mentorer. The purpose of this study was to investigate how teachers in health and care subjects perceive their superior position in relation to their students and how their attitudes affect their work. One of the issues is how teachers’ previous training affects their attitudes to their superior position. The study has a general qualitative approach. Data acquisition has been done through explorative interviews with four teachers in health and care subjects, all employed by the same private training college for adults. The empirical data is analyzed by using Foucault´s power analysis. The results of the investigation show that the respondents perceive that they are working to develop a democratic type of teaching, in which students are expected to take an active part and where relations between teachers and students should be characterized as egalitarian. This is difficult to achieve, particularly in interaction with students whom the teachers perceive as weak. These students tend to require an authoritarian teacher, which does not correspond to the teachers’ desire to be seen as instructors and mentors.
|
10 |
Framgångssagor : berättelser om att lyckas i matematik / Stories of success : narratives about success in mathematicsEmanuelsson, Tobias, D'Arcy, Petra January 2019 (has links)
Syftet med studien är att undersöka vilka faktorer som påverkar kunskapsutvecklingen och motivationen i matematik hos gymnasieelever i matematiksvårigheter. Forskning som presenteras i denna studie visar att inom motivation finns det flera olika påverkansfaktorer som tillsammans har stor påverkan för en individs lärande. Den teoretiska utgångspunkten som detta arbete utgår ifrån är motivation som delas in i inre och yttre påverkansfaktorer. De inre faktorer som vi utgår från är matematikängslan, självförtroende och de mål med skolgången som eleven sätter upp för sig själv. De yttre faktorer som vi utgår från är skolans lärmiljöer, undervisning och även ett avstamp i relationellt perspektiv, där lärare-elevrelationer är centrala då undervisning och inlärning inte kan ske utan dessa. Som metod användes semistrukturerade intervjuer där totalt åtta gymnasieelever intervjuades individuellt vid ett tillfälle. Samtliga av dessa elever upplevs av sina lärare att de har gjort ovanligt stora framsteg under den tid de har gått på gymnasieskolan, där de gått från att ha stora matematiksvårigheter till att nu klara av och följa med i matematikundervisningen. Då resultaten analyserades framkom tydligt att eleverna nu befann sig i en bättre lärmiljö som i större utsträckning är mer tillgänglig för eleverna, för att de ska kunna ta till sig kunskaperna inom matematik. Undervisningen är nu mer strukturerad, tydlig och även mer vägledande. Flera av respondenterna har nu även en form av målsträvan i matematiken som varierade och gällde högre betyg, högre kunskaper och/eller behörighet att söka högre studier. Samtidigt upplevde respondenterna att de hade bättre relationer med sina lärare och att lärarna uppfattades i högre grad som stödjande, genuint intresserade av att lära ut och att respondenterna skulle lyckas. Läraren hade stor roll för att respondenternas självförtroende i matematik skulle kunna repareras. / The aim of this study is to analyze which factors affects the development of knowledge, and the motivation of mathematic students with difficulties in mathematics in upper secondary school. Studies presented in this work shows that within motivation there are several factors which influence and together they have a huge impact upon students learning. The theoretical perspective which this study use is that motivation can be separated into intrinsic and extrinsic factors which influences individuals. The intrinsic factors we studied are mathematical anxiety, self-confidence and the inner goals which originates from within the student. The extrinsic factors we studied are learning environment, teaching and the relational perspective, where teacher-student relationships are fundamental for all education and learning cannot take place without it. As a method, we used semi structured interviews where a total of eight students in upper secondary school were interviewed individually at one occasion. All of the students are perceived by their teachers to have done remarkable progress in mathematics during the time they have studied in upper secondary school, as they have gone from having mathematical difficulties to be able to participate and to be active in the mathematics education. When the results were analyzed, we understood that students today are in a preferable learning environment which to a greater extent is more accessible for students, therefore their ability to learn mathematics has improved. The teaching now is better structured, distinct and also more formative. Several respondents now also have an achievement goal varying between higher grades, better knowledge and/or to be qualified for higher studies. At the same time the respondents experience better teacher-student relations and perceive their teachers as being more supportive, genuinely more interested to teach and committed to the success of the students. The teachers have had a huge impact to restore the respondent’s self-confidence in mathematics.
|
Page generated in 0.1193 seconds