Spelling suggestions: "subject:"hand managemement"" "subject:"hand managementment""
101 |
Paviršinio ir gruntinio vandens apsauga diegiant atliekų tvarkymo sistemą utenos regione / Surface and ground water's guard introducing system of wastes regulative of the region of utenaTiškauskas, Gintautas 16 August 2007 (has links)
Šiame darbe pateikti Utenos regiono sąvartynų sutvarkymo ir uždarymo poveikio paviršiniam ir gruntiniam vandeniui tyrimai. Darbe buvo analizuoti 40 didesnių ir mažesnių sąvartynų, esančių Utenos regione ir būsimas regioninis Mockėnų sąvartynas, paviršinio ir gruntinio vandens apsauga. Buvo apžvelgiamos sąvartynų charakteristikos: amžius, sąvartynų plotas, vyraujantys dirvožemiai, atliekos, esančios sąvartynuose, sąvartynų aplinka, vandens apsaugos priemonės įdiegtos sąvartynuose, filtrato cheminė sudėtis. Nustatyta, kad sąvartynuose nėra įdiegtos paviršinio vandens ir filtrato šalinimo sistemos, dugno izoliacijos, vyraujantys gruntai turi gerą filtraciją. Pagrindinis Mockėnų sąvartynas pagal filtratą yra pereinamoje fazėje, turinčioje dar nemažą filtrato užterštumą. / The waste regulative center of the region of Utena was established in 2005. The main purposes of the center were: to solve the problems of treatment regulative and closed landfill impact on the environment. This article describes the regulative of landfill and the closing impact of surface and ground water researches. This article analyses 40 major and lesser landfills, which were established of the region of Utena and the main future landfill of Mockėnai, his surface and ground water protection. The main characteristics of landfill: age, area of landfills, prevailing soils, wastes, which ones are on landfills. The main pollution - filtrate. At landfills aren’t established systems of removal of surface-water and filtrate.
|
102 |
Birštono miesto paviršinių nuotekų infrastruktūros vystymas / The Surface Wastewater Infrastructure In Birštonas TownGegužis, Ramūnas 14 January 2009 (has links)
Birštono miesto ir Birštono vienkiemio gyvenvietės paviršinių nuotekų infrastruktūros vystymu įgyvendinama vienas iš ES ir Lietuvos Nacionalinės darnaus vystimosi strategijos prioritetų – biologinės įvairovės apsauga bei viena iš Lietuvos Aplinkos apsaugos strategijos krypčių - mažinti teršimą paviršinėmis (lietaus) nuotekomis. Analizuojant duomenis nustatyta, kad nepakankamai išvystyta Birštono lietaus nuotakynai, ir tai sąlygoja ekonominių, aplinkosauginių ir socialinių problemų atsiradimą regione. Siekiant užtikrinti paviršinių nuotekų surinkimą ir valymą Birštono mieste numatoma suprojektuoti ir įrengti 8 paviršinių nuotekų surinkimo sistemas, Birštono vienkiemio gyvenvietėje – 3 surinkimo sistemas (1 ir 2 priedas). Bendras numatomų nuotekų tinklų ilgis Birštono mieste - 14,233 km., Birštono vienkiemio gyvenvietėje - 5,438 km. Siekiant užtikrinti visų paviršinių nuotekų valymą, prieš išleidžiant į atvirus vandens telkinius, kiekvienai sistemai parinkti nuotekų valymo įrenginiai. Per šiuos valymo įrenginius bus praleidžiamas nuotekų srautas, sudarantis ne mažiau kaip 30 procentų didžiausio skaičiuotino momentinio srauto (l/s), tačiau nebus viršijama didžiausia leistina tarša (DLT). Bendras investicijų poreikis Birštono mieste – 27,880.742 tūkst.Lt (su PVM), Birštono vienkiemio gyvenvietėje – 9,181.843 tūkst.Lt (su PVM). / Development of the surface wastewater infrastructure in the municipal town of Birštonas and Birštonas village is contributing towards the implementation of the Lithuania National Sustainable Development Strategy, including the protection of biodiversity, and of the Lithuania Environment Protection Strategy, including the reduction of pollution from the surface wastewater. The results of data analysis demonstrate that the surface wastewater infrastructure of Birštonas city is not sufficiently developed to satisfy the needs of economic and social development of the city. 8 wastewater accumulation systems are scheduled to be designed and equipped in the town of Birštonas in order to ensure the accumulation and clearing of surface wastewater, 3 systems of accumulation in Birštonas village (1 and 2 appendix). Length of total supposed wastewater network in Birštonas town are 14,233 km, in Birštonas village – 5,438 km. For every system selected fecundity clearing mechanisms in order to ensure the clearing all of surface wastewater before let it in straight water pool. Flush of wastewater will be untied through these mechanisms of clearing. This flush of wastewater will compose no fewer than 30 % the biggest countable instantaneous flush (l/s), but it will not overrun the biggest legal pollution (DLT). Total demand of investments in Birštonas town are 27,880.742 Lt (with VAT), Birštonas village – 9,181.843 Lt (su VAT).
|
103 |
UAB „Raseinių žuvininkystė″ ūkinės veiklos ir hidrotechnikos statinių būklės analizė / Evaluation of the technical state of the hydraulic structures in company “Raseiniai žuvininkystė”Grigalavičius, Antanas 14 January 2009 (has links)
UAB ,,Raseinių žuvininkystės“ tvenkiniai suformuoti 1967-1979 m. Jie išsidėstę trijose vietose: šalia Gabšių gyvenvietės – Raseinių tvenkinių kompleksas, maitinamas Prabaudos upės vandeniu; Upės upelio slėnyje įrengtas Paupio tvenkinių kompleksas aukščiau apie 1 km nuo Paupio gyvenvietės ir tarp Šešuvio ir jo intako Alsos esančioje teritorijoje. Bendras tvenkinių plotas 1042 ha. Tvenkininė žuvininkystė vis labiau pradeda įsitvirtinti tarp kaimo verslų, nors sovietmečiu pastatytuose žuvininkystės tvenkiniuose su mechaniniu vandens kėlimu vandens apykaitai tvenkiniuose palaikyti reikalingos didelės lėšos energetinėms išlaidoms apmokėti, tačiau šis kaimo verslas sukuria nemažai darbo vietų kaime, o žuvininkystės produkcija turi paklausą ne tik Lietuvoje, bet ir užsienyje. Žuvininkystės sukuriama produkcija gerokai sumažėjo lyginant ją su 1990 m., tada buvo išauginta ir sugauta 5800 tonų žuvies, 1998 m. žuvų sugavimas sudarė 1511 tonų, 2001 m. – 2001 tonų ir 2006 – 2225 tonų. Norint sėkmingai plėtoti žuvininkystės verslą, reikalinga ieškoti būdų atnaujinti žuvininkystės įmonių tvenkinių siurblinių energetinę įrangą, remontuoti žuvininkystės tvenkinių hidrotechnikos statinius.Šio darbo tikslas - atlikti UAB ,,Raseinių žuvininkystės“ įmonės tvenkinių HTS techninės būklės tyrimą ir įvertinimą, siekiant gauti ir panaudoti Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšas numatomai renovacijai ir modernizavimui. / The fishponds of the closed joint-stock company “Raseiniai žuvininkystė” were arranged during 1967-1979 years. They are located in the three following places: near the settlement of Gabšiai - the complex of Raseiniai ponds is feeded by the waters of the Prabauda river; in the stream Upe valley the Paupys pond complex is arranged about 1 km upstream the settlement of Paupys and in the territory between the Šešuvis river and its tributary Alsa there is Alsa fishponds . The total fishponds area is 1042 ha.
In order to successfully plan the activity of fishery enterprises the evaluation and forward planning of the technical condition of the present ponds’ hydraulic structures is necessary for the reconstruction. The aim of this work was to carry out the investigation and evaluation of the technical state of the hydraulic structures built on the ponds of the closed joint-stock company “Raseiniai žuvininkystė” in order to use the means from the European Union structural funds for the planned renovation and modernization.
The object of investigation - the closed joint-stock company “Raseiniai žuvininkystė” situated in the territory of Raseiniai district as well as the evaluation of its economical activity and the state of hydraulic structures built on the ponds.
Field investigations of the hydraulic structures built in the complex of Alsa and Paupys ponds were evaluated according to the requirements of the modified Building technical regulations STR 1.12.03:2006 considering the... [to full text]
|
104 |
Požeminio vandens kokybės analizė skirtingose Lietuvos agroekologinėse zonose / Analysis of underwater quality in different Lituanian agro-landscapesKlimašauskas, Mindaugas 03 June 2009 (has links)
Šiame darbe nagrinėjama požeminio vandens kokybės dinamika skirtinguose Lietuvos regionuose: šiaurės, vidurio, pietų ir pietvakarių. Pagrindinė požeminio vandens kokybės monitoringo užduotis yra kaupti ir vertinti informaciją apie ilgalaikius požeminio vandens išteklių būklės kitimus dėl gamtinių ir antropogeninių veiksnių. Požeminio vandens kokybės analizei buvo pasirinkti Karajimiškio, Lančiūnavos, Išdagų ir Varėnos stabėjimo postų gręžiniai. Analizuojami 2005-2007 m. duomenys. Duomenų analizė parodė, kad požeminio vandens tarša priklauso nuo dirvožemio granuliometrinės sudėties, požeminio vandens slūgsojimo gylio, kritulių kiekio, žemėnaudos. Lietuvos sulfatinio karsto regione, Karajimiškio posto požeminiame vandenyje visais analizuojamais metais nustatyta didžiausia amonio, sulfatų, kalio, kalcio ir magnio koncentracija. Lančiūnavos posto gręžinyje visais analizuojamais metais nustatyta didžiausia nitratų koncentracija. Iš visų analizuotų gręžinių, geriausios kokybės vanduo nustatytas Varėnos posto gręžinyje. / The aim of this thesis is to analyse underwater quality dynamics in different Lithuanian regions: northern, middle, southern and south – western. The main task of water quality monitoring is to hill up and estimate information about long-lasting underwater natural recourses condition changes due to natural and anthropogenic factors. Karajimiskis, Lanciunava, Isdagai and Varena observation posts boreholes were chosen for underwater quality analysis. Data period is 2005-2007 y. Data analysis showed that underwater pollution depends on soil composition, waterlogging depth, precipitation quantity, land-tenure. The greatest concentration of ammonium and sulphates were measured in Karajimiskis post. The best water quality was observed in Varena observation post.
|
105 |
Vamzdynų renovacija naudojant betranšėjes technologijas / Pipelines renovation using trenchless technologiesTamulis, Mindaugas 03 June 2009 (has links)
Baigiamajame darbe pateikiama Jurbarko miesto, Vydūno gatvės vandentiekio ir nuotekų surinkimo tinklų vamzdynų būklės analizė. Tyrimų pradžioje vandentiekio ketinių vamzdžių linija (160 m ilgio) buvo diagnozuota televizinės įrangos GULLYVER pagalba. Nustatyta, kad vamzdyje yra išilginis trūkimas. Ištyrus esamas aplinkybes, priimtas sprendimas renovuoti vamzdyną betranšėjiniu būdu priverstinio įtraukimo metodu. Pasirinktas įrenginys Grundotrack „Mini – Gigant“. Nustatyta, kad norint atstatyti nusidėvėjusį vandentiekio vamzdyną, būtina įtraukti naują PE slėginį vandentiekio vamzdį 200 mm skersmens. Grundotrack „Mini – Gigant“ įrenginiu sulaužius senus ketinius vamzdžius, PE vamzdžiai įtraukti be kliūčių. Suskaičiavus darbų sąmatas nustatyta, kad naujo vamzdžio įtraukimas priverstiniu būdu, naudojant betranšėjas technologijas, kainavo 89168 Lt. Tokio pat vamzdžio paklojimas atviru būdu (iškasant tranšėjas) būtų kainavę 108008 Lt. Nuotakyno sistema (380 m ilgio) iš keramikinių 300 mm skersmens vamzdžių pirmiausia buvo diagnozuojama telekamera TELEMEC 100. Nustatyta, kad vamzdynas labai blogos būklės (išilginiai, skersiniai trūkimai, vamzdžio sandurų prasikeitimai ir trūkimai) ir reikalinga skubi vamzdyno renovacija. Ištyrus esamas aplinkybes, priimtas sprendimas renovuoti vamzdyną betranšėjiniu būdu, taikant rankovės metodą. / The final paper analyses the condition of the water supply and sewerage collection network pipelines of Vydūno street, Jurbarkas. First of all, the line of the cast iron pipes (160 meter long) of the water supply system were diagnosed by the use of the television equipment GULLYVER. Longitudinal split in the pipe was discovered. Upon examination of the existing circumstances, the decision was made to renovate the pipeline by trenchless mode, by applying forced pulling method. The device Grundotrack Muni – Gigant was selected for completion of this task. It was established that in order to restore the worn water supply pipeline, a new PE pressure water supply pipe of 200 mm diameter needs to be installed. After the old cast iron pipes were broken by the device Grundotrack Mini - Gigant, the PE pipes were installed without any problems. Having calculated the work estimates, it was established that installation of the new pipe by forced method, through application of trenchless technologies, cost LTL 89168. Open laying (by excavating trenches) of the same pipe would have cost LTL 108008.
The sewerage system (380 meter long) consisting of 300 mm diameter ceramic pipes was initially diagnosed by camera TELEMEC 100. Very poor condition of the pipeline was determined (longitudinal, cross fractures, changes and fractures of the pipe joints) and need for urgent renovation of the pipeline was established. Upon examination of the existing circumstances, the decision was made to... [to full text]
|
106 |
Daugų žuvininkystės tvenkinių hidrotechnikos statinių techninės būklės tyrimai / Investigation of the technical state of hydraulic structures of fishponds DaugaiVaitkun, Jurij 03 June 2009 (has links)
UAB „Daugų žuvis" tvenkiniai įrengti 1968-1969 m., jų bendras plotas 594 ha, apie 99 ha tvenkinių ploto intensyviai žuvininkystei nenaudojami. Tvenkiniams vanduo imamas iš Dusmenos ir Varėnės upių, vandeniui tiekti įrengtos dvi siurblinės. Nuo siurblinių pastatymo yra praėję apie 40 metų, todėl siurbliai, jų varikliai ir pagalbiniai įrengimai yra susidėvėję fiziškai, technologiškai bei morališkai pasenę. Žuvininkystės įmonės vadovai norėdami išlaikyti įmonę konkurencinėje rinkoje, turėtų atsižvelgti į kylančias problemas energetikos sektoriuje, ir ieškoti galimybių sumažinti siurblinių eksploatacijos išlaidas minimaliai rekonstruojant siurblines ir atnaujinant reikalingą siurblinių įranga. Baigiamajame darbe yra nustatomi siurblinių hidrauliniai parametrai. Daugiakriterinės analizės pagalba, naudojant tarptautinės atominės energijos agentūros laisvai platinamą programinę įrangą – DAM, palyginami keli siurblių pakeitimo variantai ir iš jų sąlyginai išrinkti optimaliausi variantai.
Daugų žuvininkystės įmonės tvenkinių hidrotechnikos statinius sudaro tvenkinių dambos, vandens įleistuvai, išleistuvai, vandens atitekėjimo, nutekėjimo vamzdynai ir kanalai, skydų/šandorų kėlimo mechanizmai, žuvų išgaudymo duobės ir pan. Kadangi nuo tvenkinių įrengimo laiko jau praėję apie 40 metų, tai betoniniai/gelžbetoniniai tvenkinių hidrotechnikos statiniai (įleistuvai, išleistuvai, vamzdynai, žuvų išgaudymo duobės) yra gerokai susidėvėję. Įvertinant HTS techninę būklę buvo naudota STR 1.12.0... [toliau žr. visą tekstą] / The purpose of this work is to evaluate technical state of Dusmena and Varene pumping stations hydro-technical and energetic equipment, the usability and expediency of this equipment in the conditions of market economics. The purpose of this work is also to choose the most suitable variants of replacement of pumping stations main units and auxiliary mechanisms by new ones. Technical state of fishponds hydraulic structures (inlet, outflow, fish catch hole elements) and overgrow of fishpond areas with aquatic plants are analyzed in the paper too.
The Dusmena pumping station was built in 1969 and there are three vertical axial 02-42 type pumps. The pumping station on Varene River was built in a same year and reconstructed in 1983. There are two duplex inflowing horizontal centrifugal D 1250/14 type pumps.
Daugai Fishery enterprise pumping stations were built more than 40 years ago, so the pumps, their engines and auxiliary mechanisms of these pumping stations are shabby, physically and technologically old. The pumping stations are very important element of fishponds, because the cost of fishery productions belongs on pumping station rational work.
The reconstruction of the pumping station in Varene is necessary in the case of the use of Intersigma or Flygt pumps, because these pumps have negative suction head, as existing pumps are with positive suction head in Varene pumping station. If Intersigma or Flygt pumps would be installed, vacuum pumps were not necessary in this... [to full text]
|
107 |
Lietuvoje rengtų žemės konsolidacijos projektų patirtis / Experience Of Land Consolidation Proejcts In LithuaniaGudelevičius, Marius 03 June 2009 (has links)
Žemės konsolidacijos metu vyksta kompleksinis visos teritorijos pertvarkymas, atsižvelgiant į vietovės ypatumus, kaimo bendruomenės, žemės savininkų ekonominius interesus ir aplinkosaugos rekomendacijas. Šiuo metu teritorija, kurioje galėtų būti rengiami konsolidacijos projektai, yra daugiau nei 2500 tūkst. ha privačios žemės ūkio paskirties žemės, kuri priklauso apie 300 tūkst. žemės savininkų.
2000 – 2003 metais Lietuvoje vyko keturi bandomieji žemės konsolidacijos projektai, kurie leido įvertinti esamą padėtį Lietuvoje – išryškino šalies specifiką bei teisės aktų trūkumus. Šie bandomieji žemės konsolidacijos projektai buvo atlikti remiantis užsienio ekspertų patirtimi, kurie stengėsi savo šalių patirtį pritaikyti Lietuvos sąlygomis.
Darbe išanalizuoti bandomųjų ir šiuo metu atliktų žemės konsolidacijos projektų rezultatai ir išryškinti jų privalumus bei trūkumus. Bandomuosiuose projektuose dalyvavo tik 28% žemės savininkų, iš galėjusių dalyvauti. Kaimo plėtros priemonės įgyvendintos tik dalinai Pabaisko ir Puskelnių projektų teritorijose, nors savininkai visuose projektuose pageidavo tokių plano sprendinių. Viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl nebuvo įgyvendintos subalansuotos kaimo plėtros priemonės – atskiras finansavimas tik žemės konsolidacijos projektams.
2007 – 2008 metais Lietuvoje buvo įgyvendinta 14 žemės konsolidacijos projektų Telšių, Tauragės, Marijampolės ir Panevėžio apskrityse. Šie projektai skyrėsi ir savo dydžiu (nuo 133 iki 670 ha), ir pasiektais... [toliau žr. visą tekstą] / Land consolidation is a complex territory rearrangement taken into account local peculiarities, rural community and land owners economical and environmental recommendations. Today the area for available land consolidation projects is more than 2500 thousands ha of private agricultural land, which includes more than 300 thousands owners.
Four pilot land consolidation projects were accomplished during 2000 – 2003. These projects estimated situation in Lithuania, showed specific features of country and required legal base for land consolidation.
The article analyses the results of pilot projects. Only 28% of land owners took participation in pilot land consolidation projects. Means of rural development were implemented partly only in Pabaiskas and Puskelniai projects, although owners asked for these means in all projects. One of the main reasons for this is separate financing for land consolidation projects and rural development measures.
14 land consolidation projects were implemented during 2007 – 2008 in Telšių, Tauragės, Marijampolės and Panevėžio counties. These projects varied by size (from 133 to 670 ha) and results. First land consolidation projects were implemented in counties, where farm size is greater than average in Lithuania and dominate 10 – 50 ha farms. Accomplished regression analysis shows, that there is a strong relations between project area and implementation costs. Larger projects are more efficient and less costly. The costs of project implementation... [to full text]
|
108 |
Hidrotechnikos statinių gežbetoninių atraminių sienų ilgaamžiškumo įvertinimas / The Evaluation of Durability of Reinforced Concrete Retaining Walls of Hydraulic StructuresČekanavičius, Tomas 03 June 2009 (has links)
Naudojamų hidrotechnikos statinių konstrukcijos veikiamos įvairių apkrovų ir neigiamo aplinkos poveikio nudėvimos, susiformuoja pažaidos. Pavojingiausios pažaidos, mažinančios pagrindinių laikančiųjų konstrukcijų (atraminių sienų) laikančiąją galią. Netekus laikomosios galios kyla grėsmė viso hidrotechnikos statinio patikimumui ir ilgaamžiškumui. Darbo tikslas – įvertinti hidromazgų atraminių sienų betono paviršinio sluoksnio ilgaamžiškumą apibrėžiančius rodiklius. Atlikus tyrimus nustatyta pagrindinė gelžbetoninių atraminių sienų charakteristika – betono gniuždomasis stipris. Pagal stiprio tyrimo rezultatus įvertintas Gailiušių hidromazgo atraminės sienos patikimumas ir nustatyta, kuris betono apsauginio sluoksnio ilgaamžiškumo rodiklis tiksliausiai atspindi atraminių sienų ilgaamžiškumo skaičiavimo rezultatus. Siūloma ilgaamžiškumo vertinimui naudoti 3.11 formulę. / Constructions of hydraulic structures are under the influence of different loads and negative environment impacts. Due to environmental impacts some deteriorations on the walls take place. The most dangerous kind of deteriorations reduces the bearing capacity of main constructions. The loss of the bearing capacity is very dangerous for the reliability and durability of the retaining wall. The purpose of this paper is to evaluate indicies defining the durability of the concrete covering layer of the retaining walls of hydroschemes. After the analysis it was found out the main characteristics of the reinforced concrete retaining walls – the compression strength of the concrete. The reliability of the retaining walls of Gailiušių hydroscheme was evaluated using the compression strength analysis. It was found out which indicator of the concrete covering layer durability gives the most correct counting results. It is suggested to use formula 3.11 for evaluation of durability.
|
109 |
Navigacijos sąlygų gerinimo Nemuno upės ruože Kauno HE-Druskininkai ekonominis-socialinis įvertinimas / The economic-social evaluation of the navigation conditions dvelopment on Nemunas river section "Kaunas hydroeletric power station-Druskininkai"Punys, Petras 03 June 2009 (has links)
Rengiant mokslinius tiriamuosius darbus, galimybių studijas, investicinius projektus bei kitus įvairių objektų plėtros galimybes apibūdinančius dokumentus, dažnai atliekama išsami techninė analizė, nuošalyje paliekant ekonominį-socialinį įvertinimą, viena tai lemiančių problemų – nesukurta universali ekonominio-socialinio įvertinimo metodika.
Siekdama supaprastinti ir suvienodinti objektų plėtros galimybių tyrimą ir pagrindimą ekonominiu-socialiniu aspektu Europos Komisija patvirtino metodiką „Guide to cost-benefit analysis of investment projects“.
Darbo objektas - mokslinis tiriamasis darbas „Navigacijos sąlygų gerinimas Nemuno upės ruože Kauno HE-Lietuvos-Baltarusijos valstybių siena“. Jame pateikiama vandens kelio Kauno HE-Druskininkai plėtros galimybių analizė technologiniu bei ekonominiu aspektais. Norint nustatyti ruožo Kauno HE-Druskininkai paruošimo bei naudojimo laivybai užtikrinimo eksploatacinius kaštus, atsiperkamumą, įvertinti alternatyvius scenarijų variantus, būtina atlikti technologinį bei ekonominį-socialinį įvertinimus. Tai suponuoja tyrimo problemą – optimaliausio ekonominiu-socialiniu požiūriu scenarijaus parinkimą bei įvertinimą.
Naudojantis ekonominės-socialinės metodikos gairėmis atliekama 2006 m. LŽŪU mokslininkų VĮ Vidaus Vandens kelių direkcijos užsakymu parengto mokslinio tiriamojo darbo „Navigacijos sąlygų gerinimas Nemuno upės ruože Kauno HE-Lietuvos-Baltarusijos valstybių siena“ duomenų analizė, siekiant parinkti technologiniu bei... [toliau žr. visą tekstą] / During prepare process of scientific researches, feasibility studies, investment projects and other objects development feasibilities documentation, the technical evaluation is performed often, the economical-social evaluation isn’t popular as the technical. One of the main problems – the universal methodology of economical-social evaluation isn’t created. European Commission decided to simplify and unify objects development feasibilities documentation, and the methodology “Guide to cost-benefit analysis of investment projects“ was confirmed.
The object – scientific research “The navigation conditions development on Nemunas river section “Kaunas hydroelectric power station-Lithuanian-Belarus border””. The feasibility analysis of the Nemunas river section “Kaunas hydroelectric power station-Druskininkai” development is formulated by the technological and economical aspects. Trying to count the expenditure of the adjusting the river section for navigation, the rentability, evaluate alternative scenarios, the full technological and socio-economic evaluation is needed. The main problem of the research is the selection and evaluation of the optimal scenario by the socio-economical aspects.
According to this methodology, the data analysis of scientific research of LUOA scientists “The navigation conditions development on Nemunas river section “Kaunas hydroelectric power station-Lithuanian-Belarus border”” was made, tried to select the most optimal navigation conditions development... [to full text]
|
110 |
Raseinių žuvininkystės įmonės Keidžių siurblinės rekonstrukcijos studija / The Feasibility Study Of Raseiniai Fishery Company Keidžių Pumping Station ReconstructionKirvaitis, Saulius 03 June 2009 (has links)
Magistrantūros baigiamojo darbo tema – Raseinių žuvininkystės įmonės Keidžių siurblinės rekonstrukcijos studija.
Keidžių siurblinė yra Raseinių rajone. Raseinių žuvininkystės pilnasisteminis ūkis buvo įrengtas sovietiniu laikotarpiu. Keidžių siurblinė buvo pastatyta 1979 metais, kai energetinių išteklių kainos neatitiko jų realios vertės. Kadangi nuo Keidžių siurblinės pastatymo praėjo 30 metų, todėl joje esanti įranga: darbo siurbliai, jų varikliai, pagalbiniai įrenginiai yra gerokai susidėvėję, fiziškai ir technologiškai pasenę. Žuvininkystės įmonė turėtų ieškoti galimybių siurblių įrangai atnaujinti, pakeisti ją naujesne, ekonomiškesne, mažiau sunaudojančia elektros energijos. Šiuo metu Keidžių siurblinės eksploatacijos išlaidos yra palyginti didelės ir tai atsiliepia įmonės produkcijos savikainai.
Siurbliams parinkti buvo kreiptasi į organizacijas, kurios yra siurblius gaminančių firmų Flygt, Grundfos, bulgarų - rusų bei čekų gamybos Intersigma atstovai Lietuvoje. LŽŪU hidrotechnikos katedra nuo 1991 m. bendrauja su Flygt firmos atstovais Lietuvoje, turi sukaupusi pakankamai daug žinių apie šios firmos produkciją.
Daugiakriterinės analizės pagalba, naudojant tarptautinės atominės energijos agentūros laisvai platinamą programinę įrangą – DAM, buvo palyginti keli siurblių pakeitimo variantai ir iš jų sąlyginai išrinktas optimaliausias. Keidžių siurblinėje paprasčiausia ir racionaliausia būtų pastatyti naujus bulgarų - rusų gamybos 900D30 siurblius, tam reikėtų tik... [toliau žr. visą tekstą] / The theme of this postgraduate work is The Feasibility Study of Raseiniai Fishery Company Keidžių Pumping Station Reconstruction.
The Keidžių pumping station is in Raseiniai region. Keidžių pumping station was built in 1979. 30 years passed after this station construction, so the pumps, their engines and auxiliary mechanisms of this pumping station are shabby, physically and technologically old.
The pumping stations are very important element of fishery ponds, because the cost prise of fishery productions belongs on pumping station rational work.
It was interviewed the firms, which sell pumps in Lithuania, and noticed that it is possible to use these pumps to replace existing old pumps: Swedish Flygt firm submersible centrifugal C series pumps, Danish Grundfos firm submersible centrifugal S series pumps, Bulgarian - Russian D type centrifugal pumps and Czech Intersigma pumps.
When the technical parametres and prices were analysed, it was dermined that the most rational way is to use the cheapest Bulgarian - Russian D type pumps. The reconstruction of the pumping station is necessary in the case of the use of Grundfos or Flygt pumps, because these pumps have negative suction head, as existing pumps are with positive suction head in Keidžių pumping station. If Grunfos or Flygt pumps would be installed, vacuum pumps were not necessary in this case.
The purpose of this work is to evaluate technical conditions of Keidžių pumping station hydro - technical and energetical equipment... [to full text]
|
Page generated in 0.0917 seconds