Spelling suggestions: "subject:"patogent"" "subject:"patogenta""
1 |
Vad är hälsa? : Gymnasieelvers syn och tolkningarStröm, Efraim, Eriksson, André January 2019 (has links)
Aktuell studie är en kvalitativ undersökning vars syfte är att studera hur gymnasieelever tolkar begreppet hälsa, och hur deras reflektion kring begreppet liknar begreppets innebörd för styrdokumenten i ämnet Idrott och Hälsa. Studien har genomförts på en gymnasieskola, med tolv stycken elever från gymnasiets årskurs två, i genomförandet har fokusgruppsintervjuer använts som undersökningsmetod med fyra respondenter fördelat på tre fokusgrupper. Elevernas resonemang har analyserats utifrån Antonovskys (2005) salutogena och patogena perspektiv på hälsa. Resultatet från studien visar att eleverna i studien tolkar begreppet hälsa utifrån tre stycken teman: Social-, psykisk- och fysisk hälsa. Flera av eleverna i studien förtydligade vad de menade med respektive tema. Temat social hälsa där stor vikt lades vid att ha vänner och familj runt omkring sig som spred positiv energi och som de förutsättningslöst kunde prata med allt om. Fysisk hälsa rådde det vissa skiljaktigheter i där någon av eleverna ansåg att sömn och kost var av stor vikt för att känna sig fysiskt i form, medan andra elever ansåg att träning en till flera gånger i veckan var något de var beroende av för att må bra. Psykisk hälsa ansåg eleverna i studien främst var att känna sig nöjd med sig själv och sin aktuella livssituation. Eleverna i studien påpekade framförallt en avsaknad av salutogen hälsoundervisning, där de önskar mer kunskap främst om den psykiska hälsan och en fördjupning kring hälsa i allmänhet. Eleverna i studien upplever att undervisningen i Idrott och Hälsa har ett patogent förhållningsätt.
|
2 |
Rör på dig, så mår du bättre : En kvalitativ undersökning om lärares uppfattnignar om hälsaLindh, Johan January 2014 (has links)
Varje dag kan du i någon av våra största kvällstidningar läsa om hälsa, utrymmet för hälsa har ökat både i media och samhället. Hälsa som begrepp är både brett och svårdefinierat och har även förändrats genom åren. Den forskning som finns sedan tidigare pekar på att undervisning om hälsa främst fokuserar på de fysiologiska delarna av hälsan. Denna studies syfte har varit att undersöka vad idrottslärare har för uppfattningar om hälsa och hälsoundervisning. Metoden som använts har varit kvalitativa intervjuer med fyra lärare som undervisar i Idrott & hälsa på högstadiet. Mitt resultat visar att lärarna ser hälsa utifrån ett salugent synsätt, deras beskrivningar av vad de vill att eleverna skall lära sig om hälsa pekar också på ett salugent synsätt. De beskriver dock att de bedriver sin undervisning om hälsa på ett mer patogent sätt, där fokus ligger på de mer fysiologiska bitarna som även tidigare forskning visar. En av slutsatserna är att den nya kursplanen för Idrott & hälsa i Lgr 11 inte har påverkat lärarnas sätt att undervisa om hälsa i stort sett någonting alls.
|
3 |
Hälsa i ämnet Idrott och hälsa : – En kvalitativ intervjustudie om hur sex lärare ser på begreppet hälsaoch hälsoundervisningSundström, Jacob, Berggren, Lisa January 2010 (has links)
<p>Hälsa är ett brett begrepp som det finns många olika teorier och synsätt på. Det mångfacetterade begreppet hälsa kompliceras ytterligare när det sätts samman med idrott, i ämnet Idrott och hälsa. Då vi som blivande lärare i Idrott och hälsa ansåg det vara intressant att få reda på hur några verksamma lärare i ämnet ser på begreppet hälsa, samt hur de anser sig bedriva hälsoundervisning, valde vi att skriva vårt examensarbete inom detta område. Vi valde att genomföra en kvalitativ intervjustudie med sex verksamma lärare i skolår 7-9 i ämnet Idrott och hälsa, för att få svar på frågeställningarna: Hur ser de sex intervjuade idrottslärarna på begreppet hälsa? Hur ser de sex intervjuade lärarna på sitt uppdrag att förmedla kunskaper om hälsa?</p><p> </p><p>För att kunna tolka de intervjuade lärarnas svar har vi utgått ifrån det salutogena och patogena synsättet på hälsa. Det patogena synsättet inriktar sig på biologiska faktorer och fokuserar det sjuka, medan det salutogena inriktar sig på hela människan och tar sin utgångspunkt i begreppet hälsa.</p><p> </p><p>Av intervjuerna framkom det att lärarna anser att begreppet hälsa är svårt att definiera. De intervjuade lärarna är dock överens om att hälsa är personligt och att det handlar om att hitta sitt eget sätt att må bra på. Något som framgick av studien är att de flesta lärarna framhåller den fysiska hälsan framför den psykiska och sociala. När det gäller undervisningen om hälsa i ämnet Idrott och hälsa, visar det sig att den hälsofrämjande undervisningen främst består av teorilektioner eller att genom fysisk aktivitet och rörelseglädje förmedla en god hälsa. Den psykiska och sociala hälsan blir, enligt lärarna, ofta bortprioriterad på grund av tidsbristen.</p>
|
4 |
Hälsoundervisning i gymnasieämnet idrott och hälsa. : En forskningsöversikt av examensarbeten om gymnasieämnet idrott och hälsas hälsoundervisning / Health Education for Upper Secondary Physical Education. : A research overview of master theses about the health education in upper secondary physical educationEdeborg, Niklas January 2018 (has links)
Forskning synliggör kritik mot hälsoundervisningen i idrott och hälsa i grundskolan, men i dagsläget finns ingen forskning som ger en övergripande bild av ämnets hälsoundervisning i gymnasieskolan. Forskare lyfter fram att ett en hälsoundervisning med utgångspunkt ur ett salutogent perspektiv på hälsa är viktigt för ämnet idrott och hälsas framtid. Syftet med denna studie är därför att studera vilken syn på hälsa som främst kommer till uttryck genom hälsoundervisningen i gymnasieämnet idrott och hälsa. Metoden för studien är utformad som en forskningsöversikt där andra lärarstudenters examensarbeten har analyserats med ett egenutvecklat analysverktyg som utgår ifrån ett patogent och ett salutogent perspektiv på hälsa. Studien visar att det salutogena perspektivet totalt sett dominerar i hälsoundervisningen. Detta tyder på att undervisningen är på väg åt rätt håll, även om det finns utmaningar att jobba vidare med inom vissa områden. Ett av dessa områden är att anlägga exempelvis aspekter gällande ett kritiskt perspektiv på hälsoundervisningen i idrott och hälsa.
|
5 |
Hälsa i ämnet Idrott och hälsa : – En kvalitativ intervjustudie om hur sex lärare ser på begreppet hälsaoch hälsoundervisningSundström, Jacob, Berggren, Lisa January 2010 (has links)
Hälsa är ett brett begrepp som det finns många olika teorier och synsätt på. Det mångfacetterade begreppet hälsa kompliceras ytterligare när det sätts samman med idrott, i ämnet Idrott och hälsa. Då vi som blivande lärare i Idrott och hälsa ansåg det vara intressant att få reda på hur några verksamma lärare i ämnet ser på begreppet hälsa, samt hur de anser sig bedriva hälsoundervisning, valde vi att skriva vårt examensarbete inom detta område. Vi valde att genomföra en kvalitativ intervjustudie med sex verksamma lärare i skolår 7-9 i ämnet Idrott och hälsa, för att få svar på frågeställningarna: Hur ser de sex intervjuade idrottslärarna på begreppet hälsa? Hur ser de sex intervjuade lärarna på sitt uppdrag att förmedla kunskaper om hälsa? För att kunna tolka de intervjuade lärarnas svar har vi utgått ifrån det salutogena och patogena synsättet på hälsa. Det patogena synsättet inriktar sig på biologiska faktorer och fokuserar det sjuka, medan det salutogena inriktar sig på hela människan och tar sin utgångspunkt i begreppet hälsa. Av intervjuerna framkom det att lärarna anser att begreppet hälsa är svårt att definiera. De intervjuade lärarna är dock överens om att hälsa är personligt och att det handlar om att hitta sitt eget sätt att må bra på. Något som framgick av studien är att de flesta lärarna framhåller den fysiska hälsan framför den psykiska och sociala. När det gäller undervisningen om hälsa i ämnet Idrott och hälsa, visar det sig att den hälsofrämjande undervisningen främst består av teorilektioner eller att genom fysisk aktivitet och rörelseglädje förmedla en god hälsa. Den psykiska och sociala hälsan blir, enligt lärarna, ofta bortprioriterad på grund av tidsbristen.
|
6 |
KAN REKTORN GE MER TID TILL HÄLSA? : -En timplaneförändrings väg från politik till klassrumspraktik!Flodin, Eva January 2023 (has links)
Den 1 juli 2019 infördes en ny timplan för Idrott och hälsa i grundskolans åk 6-9, vilket innebar en ökning av undervisningstiden. I tidigare forskning har skolämnet idrott och hälsa och dess roll i relation till hälsa belysts ur olika perspektiv. Syftet med denna studie är att undersöka hur skolans styrkedja satt begreppet hälsa i relation till utökningen i timplanen genom att söka teman inom hälsodiskurser som går att sammanföra under två perspektiv på hälsa- det salutogena och det patogena perspektivet. För att besvara studiens frågeställning gjordes en tematisk analys av beslutsunderlag från våra skolmyndigheter samt semistrukturerade intervjuer med skolchef, rektor och lärare i idrott och hälsa. Resultaten visar att det perspektiv på hälsa som dominerar i beslutsunderlagen inte har tagit sig uttryck i hur den utökade tiden används i skolans undervisning i idrott och hälsa. I beslutsunderlagen dominerar det patogena/biomedicinska perspektivet, emedan det hos lärarna i idrott och hälsa finns en dominans av det salutogena perspektivet. Hos rektor och skolchef finns båda perspektiven.
|
7 |
Elevers syn på droger ur hälsoperspektivBjörnlund, Jonathan, Liljegren, Alfred January 2024 (has links)
Syftet med studien var att undersöka huruvida elever i ämnet idrott och hälsa får ta del av undervisning kopplat till droger, då det står utskrivet att eleverna ska få ta del av denna undervisning i de svenska styrdokumenten för idrott och hälsa 1. Vidare så är syftet med denna studie att undersöka vad eleverna har för syn på droger kopplat till de salutogena och patogena hälsoperspektiven av Aaron Antonovsky (1996). För att få svar på dessa frågor har en metodkombination använts där elever har fått medverka i intervjuer och enkäter som sedan har legat till grund för studiens resultat. Studien kommer fram till att elever överlag får lite undervisning i ämnet idrott och hälsa kopplat till droger samt att elever har både en patogen och salutogen syn på droger. Primärt är elever mer salutogena i sin hälsosyn när det handlar om alkohol och mer patogena i sin syn på övriga droger
|
8 |
En bild av hälsa : En kvalitativ studie som berör gymnasieelevers tankar kring begreppet hälsa / A view of health : A qualitative study about high school student’s thoughts of healthBrorsson, Tobias, Guntsch, Christian January 2007 (has links)
<p>Syfte:</p><p>Syftet med denna studie är att undersöka, beskriva och problematisera vad elever på gymnasiet har för tankar, idéer och kunskaper om och kring begreppet hälsa. Detta p.g.a. att området vi undersöker enligt oss är sparsamt utforskat.</p><p>Metod:</p><p>Vi använder oss av en kvalitativ metod där intervjuer av tio stycken gymnasielever som läser eller har läst Idrott och hälsas kurs A är grunden för vår studie.</p><p>Resultat och slutsatser:</p><p>Elever förknippar hälsa främst ur ett fysiskt perspektiv. Detta är genomgående för hela studien. Inte alls i samma utsträckning förknippas hälsa till att innefatta ett socialt och psykiskt välbefinnande. Detta anser vi vara anmärkningsvärt med tanke på att socialt och psykiskt välbefinnandet är två fundamentala delar enligt Världshälsoorganisationens definition av hälsa. Vi finner även att hälsa, i idrott och hälsas undervisning, främst uppfattas ur dess fysiska aspekt. Utöver den fysiska aspekten har elever svårt att tolka på vilket sätt begreppet hälsa berörs i undervisningen. Vi tror att det kan bero på att lärarna i Idrott och hälsa själva har svårt att tyda begreppet hälsa och kursplanerna. Vår studie pekar dessutom på att gymnasieelevers hälsoperspektiv främst är av patogen karaktär.</p>
|
9 |
"Den psykiska hälsan är något vi sitter och pratar om att vi behöver förbättra" : En kvalitativ studie kring hur lärare i idrott och hälsa tolkar begreppet hälsa och dess koppling till kunskapskraven.Carlbom, Emelie, Holmberg, Fanny, Salén, Mikael January 2019 (has links)
Studiens syfte var att ta reda på hur yrkesverksamma lärare i ämnet idrott och hälsa såg på delen hälsa i ämnet. Studien ämnade undersöka hur lärarna undervisade i hälsa, hur de tolkade begreppet hälsa och hur de såg på hälsan relaterat till ämnets kunskapskrav och centrala innehåll. Tidigare forskning visar på att den fysiska aktiviteten med framförallt bollspel och lekar dominerar undervisningen i idrott och hälsa samt att innehåll kopplat till olika perspektiv på hälsa får lite utrymme. Studiens empiri bygger på semistrukturerade intervjuer med tolv legitimerade lärare i idrott och hälsa i södra Sverige där intervjuerna kretsade kring lärarnas syn på hälsa och realisering av detta i undervisningen av ämnet. Resultatet analyseras med hjälp av olika teoretiska infallsvinklar innefattande: läroplansteorin, patogena och salutogena perspektivet, KASAM och hälsokorset. Sedan avslutas studien med en diskussion där resultatet kopplas samman med tidigare forskning. Studiens resultat visade bland annat på att den största delen av undervisningen i hälsa i ämnet sker genom fysisk aktivitet. Många lärare kunde själva se att de inte fick med hela hälsoperspektivet i undervisningen, men visste till exempel inte hur de skulle få in den psykiska och sociala hälsan på ett bra sätt eller hur det skulle ha tid med detta. Nästan alla lärare ansåg att hälsa är ett komplext och svårtolkat begrepp.
|
10 |
Specialpedagogens yrkesroll på gymnasiet : En kartläggning och analys av arbetsområden, framgångsfaktorer och hinderDahlberg, Anna, Tillqvist, Sofia January 2019 (has links)
Syftet med studien är att bidra med kunskap kring erfarenheter av specialpedagogens yrkesroll på gymnasiet. Den syftar till att bidra med exempel på specialpedagogers arbetsinsatser på olika nivåer samt att identifierar hinder och framgångsfaktorer i relation till den specialpedagogiska yrkesrollen. Studien är av kvalitativ art och tar sin utgångspunkt i semistrukturerade intervjuer med sex lärare, tre specialpedagoger och tre rektorer fördelade på tre olika gymnasieskolor. Studiens teoretiska ansats är systemteori. Vi har även tagit hjälp av salutogent och patogent perspektiv. Dessa ansatser hjälpte oss i analysen av vårt resultat. I vår studie förefaller det sig som att specialpedagogerna i denna kontext gör anspråk på ett brett område av arbetsuppgifter av både förebyggande, främjande och åtgärdande karaktär. Insatser riktas både mot enskilda elever och klasser, enskilda lärare och arbetsgrupper samt övergripande för skolan. Tillgänglighet, kommunikation, kompetens och mandat är fyra övergripande katego-rier som kan verka som antingen framgångsfaktorer eller hinder i relation till specialpedagogens yrkesroll.
|
Page generated in 0.0337 seconds