Spelling suggestions: "subject:"personcentered"" "subject:"personcentererad""
41 |
Musik - påverkan vid demenssjukdom : En litteraturöversikt / Music – Impact on dementia diseaseBondesson, Joachim, Midtbö, Andreas, Persson, Rasmus January 2016 (has links)
Bakgrund: Demens är en progressiv sjukdom och antalet personer som får en demensdiagnos kommer inom några årtionden öka drastiskt. Sjukvården behöver komma fram med nya icke-farmakologiska metoder för att kunna hantera den stora ökningen av personer med demenssjukdom. Syfte: Syftet var att beskriva om och på vilket sätt musiken påverkar personer med demens. Metod: Litteraturöversikt med induktiv ansats där artiklar med kvalitativ och kvantitativ metodik sammanställdes. Artikelsökning gjordes i databaserna Cinahl samt PsychInfo. De kvalitativa artiklarna analyserades med hjälp av Fribergs femstegsmodell och statistiken från de kvantitativa artiklarna sammanställdes i en tabell. Resultat: Det kvantitativa resultatet visade att musik hade en effekt med statistiskt signifikant skillnad på flera av de undersökta variablerna. Agitation och oro/ ångest minskade medan positivt engagemang/ deltagande ökade. Det kvalitativa resultatet genererade tre teman: kommunikation, sinnesstämning samt indirekt påverkan. Kommunikationen förbättrades, personer med demens upplevde glädje och personalen påverkades positivt av musiken vilket ledde till indirekt påverkan på personer med demens. Slutsats: Musik är en enkel och kostnadseffektiv intervention att använda sig av när det gäller personer med demens. Olika musikinterventioner kan användas vid olika situationer för att få den effekt som önskas. Det är även ett enkelt sätt att komma personer med demens närmare och få en större förståelse. / Background: Dementia is a progressive disease and the number of people who will be diagnosed with dementia will increase drastically within a few decades. The healthcare needs to provide new non-pharmacological methods to manage the increase of persons with dementia. Aim: The aim was to describe if and in which way music has an impact on people with dementia. Method: Literature review with an inductive approach. Articles with quantitative and qualitative design was compiled. The literature search was made in Cinahl and PsychInfo. The qualitative articles was analyzed with Fribergs five step model and the statistics from the quantitative articles was compiled into a chart. Result: The quantitative results showed that the music had an effect with significant difference in many of the variables. Agitation and anxiety was reduced meanwhile positive involvement improved. The qualitative result generated in three headings: communication, mood and indirect impact. Communication was improved, persons with dementia felt joyful and the staff was effected in a positive way which led to an indirect impact on the persons with dementia. Conclusion: Music is a simple and cost effective intervention to implement on persons with dementia. Different music interventions can be used in different situations to get the effect that is acquired. It’s also a simple way to get closer to the care takers and get a greater understanding.
|
42 |
Närståendes upplevelser av att vårda en partner som drabbats av stroke – En litteraturöversikt / Relatives’ experiences of caring for a partner who has suffered a stroke – A Literature reviewHansson, Frida, Östhaug, Anna-Lisa January 2017 (has links)
Bakgrund: Stroke har visat sig påverka patientens kognitiva och fysiska hälsa negativt. Rollen som vårdgivare i hemmet kan komma som en chock för den vårdande partnern och beror på en hög fysisk samt psykisk vårdbörda. Detta kan resultera i en försämrad hälsa för den närstående. Syfte: Syftet med litteraturöversikten var att beskriva hur närstående upplevde situationen som vårdgivare till sin partner som drabbats av stroke. Metod: En litteraturöversikt valdes där sexton vetenskapliga artiklar har inkluderats. Resultat: Litteraturöversiktens resultat speglade till stor del närstående kvinnors upplevelser av att vårda sin partner som drabbats av stroke. I analysen framträdde sju teman; Information, Hemsituation, Ekonomi, Fysisk- och psykisk ohälsa, Förlorad självständighet, Relationer och Socialt stöd. Slutsats: Närstående upplevde att de inte fick tillräckligt med information, stöd eller uppföljning från vårdpersonal, vilket påverkade deras fysiska- och psykiska hälsa. Stödgrupper upplevdes av de anhöriga som positivt och bidrog till bättre förutsättningar för den vårdgivande rollen. / Background: Suffering from stroke has proven to negatively affect the patient in manners of cognitive and physical health. The new situation may become of a chock to the caring spouse due to increased physical and psychological caring obligation that may result in deteriorated health for the spouse. Aim: The aim of this study was to describe how relatives experienced the situation as a care provider for their partner who has suffered a stroke. Method: A literature review that included sixteen scientific articles. Result: The results of the literature review largely reflected female relative’s experiences of caring for their partner who had suffered a stroke. The analysis revealed seven headlines; Information, Situation at home, Economy, Physical- and psychological illness, Lost independence, Relationships and Social support. Conclusion: Relatives experienced that they did not receive enough information, support and follow-up from health care professionals, which affected their physical- and psychological health. Support groups were experienced by relatives as positive and contributed to better conditions for the caregiving role.
|
43 |
Personcentrerad vård vid demens : Ett sjuksköterskeperspektivAbdou Mahmoud, Nora, Persson, Rattana January 2017 (has links)
Med en åldrande befolkning följer även en ökning av demenssjukdomar. World Health Organisation beräknar att år 2016 finns det 47,5 miljoner personer med demens och antalet insjuknade fördubblas vart 20 år. Sjuksköterskor möter personer med demens i olika vårdsituationer. Personer med demens är en särskilt utsatt grupp med speciella vårdbehov som kräver personcentrerad vård. Syftet var att beskriva personcentrerad vård vid demens ur ett sjuksköterskeperspektiv. En litteraturstudie genomfördes med systematiska artikelsökningar baserade på relevanta sökord och elva kvalitativa artiklar svarade mot syftet. Data bearbetades med inspiration från metasyntesen. I resultatet framkom tre teman: Behov av tid, relationers betydelse och behov av kunskap. Resultatet framhåller att personliga egenskaper hos sjuksköterskor var viktig för att skapa förtroendefulla relationer och utbildning inom personcentrerad vård krävdes för att skapa ett engagemang. Resultatet genomsyrades av behovet av kunskap och relationers betydelse som sjuksköterskor kan möta i olika vårdsituationer. För att kunna vårda personer med demens med ett personcentrerat förhållningssätt krävs mer forskning inom ämnet, mer tid och utbildning inom personcentrerad vård vid demens för sjuksköterskor. / With an aging population here is also an increase in dementia. World Health Organisation estimates that in 2016, there were 47,5 million people with dementia and the number of incidents doubles every 20 years. The nurse meets people with dementia in different care situations. People with dementia are a particularly vulnerable group with special health care needs that require person-centered care. The aim was to describe personcentred care for dementia from a nurse perspective. A literature study was conducted using articles relevant to the subject, then eleven qualitative articles responded with the purpose. The result revealed three themes: The need of the time, relations importance and need for knowledge. The results emphasize the personal characteristics of the nurse was important to create a relationship of trust and training in person-centered care was required to create a commitment. The result was imbued by the need for knowledge and relations important that nurses may face in different care situations. In order to care for people with dementia in a person-centered approach, more research on the subject, and more time and training in person-centered dementia care in nursing is needed.
|
44 |
Icke farmakologisk behandling vid oro och ångest hos äldre personer med demenssjukdom : en kvalitativ intervjustudieEverhag, Susanne, Olsen, Camilla January 2016 (has links)
Background: There are about 160 000 persons suffering from dementia in Sweden. About 80 % of all patients with dementia have sometimes behavioral and psychological symptoms of dementia (BPSD). The symptoms can be e.g. anxiety. National guidelines provides non pharmacological interventions before prescriptions of drugs at BPSD. Aim: The purpose of the study was to elucidate the nurse’s experiences of barriers and opportunities to use non pharmacological treatment for anxiety in older people with dementia. Method: The study has a descriptive design with quality approach. Data were collected through 11 individual semi-structured interviews. By convenience sampling, registered nurse’s working at nursing homes for people with dementia were recruited. The study took place in Sweden. Data were analyzed with by qualitative content analysis. Main Results: Two categories appeared in the result. "Barriers to use non-pharmacological measures" and "Opportunities for using non-pharmacological measures". Deficiency of documentation, lack of time and lack of skilled and knowledgeable staff perceived as barriers. It was important to have good knowledge of dementia among different members of the team. Life stories and contact person considered important. Informants told about the good care that prevents much concern and anxiety and competent staff who discovered the anxiety early put in to action as the team agreed, often with quit good result. Education was seen as a great opportunity. Conclusion: Care of person-centered approach leads to better personal knowledge enabling early non pharmacological interventions. / Bakgrund: Cirka 160000 personer lider av någon form av demenssjukdom i Sverige. Ungefär 80% av alla personer med demenssjukdom har någon gång beteendemässiga och psykiska symtom (BPSD). Symtomen kan vara exempelvis oro eller ångest. Nationella riktlinjer förordar icke farmakologiska åtgärder innan insättning av läkemedel vid BPSD. Syfte: Syftet med studien var att belysa sjuksköterskans erfarenheter av hinder och möjligheter för att använda icke farmakologisk behandling vid oro och ångest hos äldre personer med demenssjukdom. Metod: Studien har en beskrivande design med kvalitativ ansats. Data samlades in via 11 individuella semistrukturerade intervjuer. Genom bekvämlighetsurval rekryterades sjuksköterskor som var verksamma på boenden där det fanns personer med demenssjukdom i Sverige. Data analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Huvudresultat: Två kategorier framträdde i resultatet Hinder för användning av icke farmakologiska åtgärder och Möjligheter för att använda icke farmakologiska åtgärder. Bristande dokumentation, brist på tidig omvårdnad och en brist på kunnig personal upplevdes som hinder. Det var viktigt med god demenskunskap hos alla medlemmar i teamet. Levnadsberättelser och kontaktpersoner ansågs som viktiga. Informanterna berättade om god omvårdnad som förebyggde mycket oro och ångest samt kompetent personal som upptäckte oro/ångest tidigt och satte in de åtgärder som teamet kommit överens om, vilket då ganska ofta hade gott resultat. Utbildning i demens sågs som en stor möjlighet. Slutsats: Vård med personcentrerat arbetssätt föreföll leda till bättre personkännedom vilket möjliggjorde tidiga icke farmakologiska insatser.
|
45 |
Främjandet av personcentrerad omvårdnad med stöd av modellen de 6 S: N / Promotion of person centered care with the support of the model the 6 sJernberg, Pia, Zakrisson, Camilla January 2016 (has links)
For the elders to age with dignity and with an old age that consist of comfort and self-determination, care should be person-centered. A person-centered care sees the person as an individual and not to the disease and diagnostics of the person. A person-centered care is based upon the free individuality of every person and that the need of care is individual. The role of the nurse in a person-centered care is to through its managerial, make sure that the staff have the right knowledge and lead the staff based on the patient’s perspective. The nurse and the staff should build a relationship with both the patient and its relatives, for a better possibility to take part of the patient’s life story. A life story has a large meaning because the person gets to be the focal point and not the disease. The patient story also contributes to the basis of a united perspective within care. The framework of qualification that has been used is the 6 S which is a model for a person-centered palliative care. By using a person-centered approach already when moving to a nursing and care homes may care tailored to individual needs and preferences. The purpose of this study was to clarify the advance of person-centered care with the support of the 6 S model. The method chosen for this study was literary study. Thirteen scientific articles were chosen and examined. The articles were searched in two databases, PubMed and Cinahl, where search words were leading the searches. The result shows that the life story may contribute to a percept higher life quality by following the wishes of the person. The conclusion in this study shows that a person-centered care gives the possibility of a higher life quality for the elderly. The conclusion also shows that a person-centered care provides an opportunity for increased quality of life and promotes the opportunity for a dignified life for the older man. To make this possible for older people it is important that health care staff are attentive to the elderly person's integrity and support the elderly in creating a meaningful life / För att äldre ska kunna åldras med värdighet och med en ålderdom som innefattar välbefinnande och självbestämmande bör omvårdnaden vara personcentrerad. En personcentrerad omvårdnad ser till personen som individ och inte till personens sjukdomar och diagnoser. Personcentrerad vård utgår från att varje person är en fri individ och att omvårdnadsbehovet är individuellt. Sjuksköterskans roll i en personcentrerad omvårdnad är att genom sin arbetsledande funktion omse att personalen har kunskap samt att leda personalen i att utgå från patientens synsätt. Sjuksköterskan och personalen bör bygga upp en relation både med den boende och med dennes anhöriga och närstående för att få möjlighet att ta del av patientens livsberättelse. En livsberättelse har stor betydelse för att personen och inte sjukdomen står i centrum. Livsberättelsen bidrar också till att lägga grunden för ett gemensamt synsätt inom omvårdnaden. Referensramen som använts är De 6S:n som är en modell för personcentrerad palliativ vård. Genom att använda ett personcentrerat synsätt redan vid inflyttning på vård och omsorgsboende kan omvårdnaden anpassas till personens behov och önskemål. Syftet med studien var att belysa främjandet av personcentrerad omvårdnad med stöd av modellen De 6 S:n. Till denna studie valdes som metod en litteraturstudie. Tretton vetenskapliga artiklar valdes ut och granskades. Artiklarna söktes i två databaser, utifrån relevanta sökord i Cinahl och PubMed. Resultatet visade att genom att utgå från personens önskemål och införliva livsberättelsen som en del i den personcentrerade vården ökade den upplevda livskvalitén hos den äldre människan. Slutsatsen visar även att en personcentrerad vård ger en möjlighet till en ökad livskvalité och främjar möjlighet till ett värdigt liv för den äldre människan. För att göra detta möjligt för äldre människor är det viktigt att vård och omsorgspersonal är lyhörda för den äldres integritet och stödjer den äldre i att skapa en meningsfull vardag.
|
46 |
Personcentrerad omvårdnad inom demensvård ur ett personalperspektiv : - en litteraturöversikt / Person centered care in dementia care from a personnel perspective : – a literature reviewBjurman, Jessica, Sundh, Malin January 2017 (has links)
Bakgrund: En demenssjukdom är sjukliga förändringar i hjärnan som påverkar minnes- och tankeförmågor och ger en påverkan på personens förmåga att klara det normala dagliga livets aktiviteter. Genom personcentrerad omvårdnad kan personen med demenssjukdom bibehålla ett gott liv och ha så gott välbefinnande som möjligt. Syfte: Att beskriva omvårdnadspersonalens upplevelse av att vårda enligt personcentrerad omvårdnad inom demensvård. Metod: Studien är en litteraturöversikt med kvalitativ ansats och induktiv analys användes. Resultat: Vid analysen identifierades två kategorier; personen i centrum och hinder i utförandet. Att anpassa vården efter de behov personen med demenssjukdom har samt att utbildning inom det specifika området är nödvändigt var två av huvudfynden. Även ett antal hinder som kunde uppstå i omvårdnaden belystes av omvårdnadspersonalen, så som bristande kommunikation, tidsbrist samt ifrågasättande anhöriga. Slutsats: Det krävs både mer forskning och utbildning om personcentrerad omvårdnad inom demensvården för att omvårdnadspersonal ska kunna utföra personcentrerad omvårdnad på ett adekvat sätt inom demensvården. / Title: Person centered care in dementia care from a personnel perspective – a literature review. Background: Dementia is described as pathological changes in the brain that affects abilities of memory and thinking, and gives an impact on the person’s ability to cope with normal activities of daily life. The person with dementia can through person centered care maintain a life as good as possible and a good wellbeing. Aim: To describe the nursing staff’s experiences of caring according to person centered care in dementia care. Method: The study is a literature review with a qualitative approach which was inductively analyzed. Results: During the analysis process two categories were identified; the person in focus and obstacles in the implementation. Two of the main findings were to individualize the care and that education within the specific area is necessary. A number of obstacles that could occur were identified by the staff, such as lack of communication, time and questioning relatives. Conclusion: Both research and education about person centered care in dementia care is required to be able to implement person centered care in an adequate manner.
|
47 |
Patient upplevelsen av att leva med tarmstomi : En litteraturöversikt / Patient experience of living with an intestinal stoma : A literature reviewAmir, Catrine, Ringvall, Carolina January 2016 (has links)
Bakgrund: En tarmstomi kan innebära stora fysiska och psykiska förändringar samt begränsningar i en patients liv. Kolorektalcancer och inflammatoriska tarmsjukdomar är de vanligaste orsakerna till tarmstomi. Stomiterapeuter är specialutbildade sjuksköterskor, när denna personalgrupp inte finns att tillgå, är det grundutbildade sjuksköterskors som tillgodoser omvårdnaden för patienten. Syfte: Att belysa patientens upplevelse av att leva med tarmstomi. Metod: En allmän litteraturöversikt baserad på elva kvalitativa artiklar. Resultat: Analysen resulterade i fyra teman. Påverkan i det dagliga livet, förändrade vanor som påverkade patientens liv. Kroppsuppfattningen, tarmstomin förändrade patientens syn på sin kropp. Stöd, om vikten av sjuksköterskans roll i omvårdnaden. Information, från sjuksköterskan utgjorde en viktig del i omvårdnaden av egenvård. Slutsats: Det är viktigt att sjuksköterskan i sin roll anpassar omvårdnaden individuellt samt beaktar patienten utifrån patientens individuella behov. Sjuksköterskans kan i sin roll motivera patienten till delaktighet i sin egenvård samt ge stöd för patienten till anpassningen av tarmstomin. Genom att förhålla sig till den personcentrerade vården kan sjuksköterskan beakta hela patientens upplevelse samt få en djupare kunskap av att förstå patientens upplevelse av att leva med tarmstomi. Fortsatt forskning: Som sjuksköterska är det viktigt att hela tiden ta del av aktuell forskning i syfte att förbättra omvårdnaden av patienter med tarmstomi. Vidare forskning behövs, då specifikt forskning saknades inom område personcentrerad- och tarmstomivård. / Background: An intestinal stoma could mean great physical and mental changes and restrictions in a patient's life. Colorectal cancer and inflammatory bowel diseases are the most common causes of intestinal stoma. Stoma therapists are specially trained nurses, when they are not available, it is ordinary nurses that cater to the care of the patient. Aim: To illuminate the patient's experience of living with intestinal stoma. Method: A general literature review based on eleven qualitative articles. Results: The analysis resulted in four themes. Impact on daily life, change of habits that affect the patient's life. Body image, intestinal stoma changed the patient’s view of their body. Support, the importance of the nurse's role in nursing. Information, provided by the nurse was an important element in the self-care. Conclusion: It is of importance that the nurses in their role adapts the care individually and take into account the patient based on the patient’s individual needs. The nurse can also motivate the patient to participate in self-care and provide support for the patient to the adjustment of the intestinal stoma. By relating to the person-centered care the nurse can take the patient’s whole experience into account and gain a deeper knowledge of understanding the patient’s experience of living with an intestinal stoma. Continued research: As a nurse, it is important to always take note of current research in order to improve the care of patients with intestinal stoma. Further research is needed, since specific research was lacking in the area person-centrered and intestinal stoma care
|
48 |
Patientnära rond : Patientens och sjukvårdspersonalens perspektivZeleskov, Lilia, Mei, Hong January 2016 (has links)
Bakgrund: Patientnära rond är ett teamarbete mellan framförallt patient, sjuksköterska och läkare. Ett bra samarbete förbättrar relationen dem emellan. Dessutom har en framgångsrik rond mellan patient och sjukvårdspersonal stor betydelse för att patienten ska kunna få en säker och personcentrerad vård. Därför är det viktigt att få en djupare förståelse för hur patienter och sjukvårdpersonal upplever patientnära rond samt för betydelsen av teamarbetet vid patientnära rond. Syfte: Att belysa vilka effekter patientnära rond har på vårdteam samt att undersöka upplevelsen av patientnära rond utifrån perspektiven från både patienter och sjukvårdspersonal (sjuksköterskor, läkare och medicinstudenter). Metod: En litteraturstudie baserad på 14 vetenskapliga originalartiklar. Databaser som användes i studien var PubMed, Cochrane Library, Cinahl, SBU och SveMed. Resultat: Resultatet av denna studie indikerar att både patienter och sjukvårdspersonal upplever en ökad tillfredsställelse vid patientnära rond. Vidare visar resultatet att patientnära rond bidrar till att sjukvårdpersonal kan ge patienter en proaktiv omvårdnad, att samarbetet sjukvårdpersonal emellan blir mer effektivt och att patientnära rond gynnar medicinstudenters utveckling samt ökar studenters tillfredsställelse med sin utbildning. En utmaning som sjuksköterskor upplever i samband med patientnära rond är tidsbegränsning – framför allt upplever de att det tar tid för sjuksköterskor och läkare att synkronisera och koordinera mötet mellan patient och vårdpersonal samt att tid för dokumentation är bristande. Läkare upplever dessutom att deras autonomi minskas i samband med patientnära rond. Slutsats: Överlag kan patientnära rond vara ett effektivt sätt att främja personcentrerad vård. Patientnära rond har en positiv inverkan på teamarbete sjukvårdpersonal emellan samt bidrar till ökad tillfredsställelse hos både patienter och sjukvårdspersonal. Det finns dock behov av ytterligare forskning om patienters upplevelse av patientnära rond och vilka specifika åtgärder som kan vidtas för att sjukvårdpersonalen ska kunna samarbeta på ett mer effektivt sätt. / Background: The ward round is a team collaboration mainly between patient, nurse and physician. A good collaboration enhances the relationship between them. In addition, a successful round between the patient and the medical personnel is of great significance for the patient to have a safe and person-centered care. Therefore it is important to gain a deeper understanding of how patients and medical staff experience ward rounds, as well as of the importance of team work during the ward rounds. Aim: To shed light upon the effects of ward rounding on healthcare teams and to explore the experience of ward rounds from the perspectives of both patients and medical staff (nurses, physicians and medical students). Method: A literature study based on 14 scientific articles. Databases used in the study were PubMed, Cochrane Library, CINAHL, SBU and SveMed. Results: The results of this study indicate that both patients and medical personnel experience an increased satisfaction during ward rounds. Furthermore, the results show that ward rounds contribute in making medical personnel provide a proactive care to their patients, that cooperation between medical staff becomes more efficient, and that ward rounding benefits medical students’ development and increases students’ satisfaction with their education. A challenge that nurses experience during ward rounds is time limitation – mainly they experience that it takes time for nurses and physicians to synchronize and coordinate the meeting between patient and medical personnel, and also that the time for documentation is inadequate. Physicians also experience that their autonomy is reduced in relation to ward rounds. Conclusion: Overall, ward rounding can be an effective way to promote person-centered care. Ward rounds have a positive impact on teamwork between medical personnel and contribute to increased satisfaction among both patients and medical staff. However, there is need for further research on patients' perception of ward rounding and which specific measures that can be taken for the medical staff to be able to collaborate more efficiently.
|
49 |
Children’s Experiences in the Therapeutic Relationship: Development and Validation of a Self-report MeasurePurswell, Katherine E. 08 1900 (has links)
Most counselors agree that the therapeutic relationship is essential in counseling. However, the current evidence-based treatment movement has resulted in a focus on treatment protocols and techniques in outcome research. Researchers have called for the inclusion of relationship variables in future outcome research. Child-centered play therapy (CCPT) is an empirically-supported, developmentally responsive intervention for children that emphasizes building a therapeutic relationship based on the philosophy of person-centered theory. Exploring the impact of the relationship on CCPT outcomes would be beneficial, but no current quantitative measure exists for obtaining the child’s view of the therapeutic relationship. The purpose of this study was to create a developmentally appropriate instrument to measure children’s perceptions of the therapeutic relationship. Established instrument development procedures were followed to create the Relationship Inventory for Children (RIC), a 15-item instrument for use in outcome research that measures the child’s perspective of the therapeutic relationship. Participants were 33 child experts who participated in interviews and preliminary testing of the instrument as well as 100 children whose scores on the 31-item pilot instrument were submitted to exploratory factor analysis (EFA). Children (62% male) ranged in age from 6 to 9 years (M = 6.92) and 53% identified as Caucasian, 14% as Hispanic, 14% as African American, 2% as Asian American, 0.8% as Native American, 8% as Multiracial, and 9% unreported. The EFA resulted in three factors: Positive Regard, Unconditional Acceptance, and Empathy. Implications for further development of the RIC, for use of the RIC in research, and for application of the RIC to person-centered theory are discussed.
|
50 |
Transitioning from a Traditional Nursing Home Environment to Green House Homes: What are Stakeholders' Attitudes Toward and Satisfaction With the Small House Care EnvironmentHarrop-Stein, Christine 01 January 2014 (has links)
This dissertation research was designed as two independent research studies. The first study, qualitative, and non-experimental, aimed to examine residents’, family members’, and staff members’ (stakeholders’) satisfaction with, and attitudes toward Green House living one month prior to moving and again at one and three months after moving. Focus groups were the primary method of data collection. Thirty residents and 40 staff members transitioned to one of three Green House homes beginning January, 2013. Data collected began in December, 2012. Following each focus group, tape recordings were transcribed, and coded. Using grounded theory and the constant comparative method of analysis, themes emerged. Pre-move focus group themes revealed that stakeholders were concerned about (a) the quality of care in a system using fewer staff members and (b) the challenges associated with adjusting to a new environment. Post-move focus group themes revealed that (a) stakeholders remained concerned about staffing levels; (b) residents’ had improvements in appetite, socializing, and ambulation; and (c) staff members struggled with autonomous work teams, but preferred the Green House model of care to that of a traditional nursing home. The final model reflects a synthesis of themes from which self-efficacy beliefs were hypothesized. Themes were also linked to existing gerontological theories: Person-Environment Fit, Place-Space, Thriving, and Personhood. The second study, designed to explore the construct validity of the Person-Centered Care Attitude Tool (Per-CCat), consisted of 42 Likert-type questions divided into four sections that align with person-centered care principles. Eighty-six employees of Virginia Mennonite Retirement Community completed the survey; only 70 were analyzed due to missing data. Principal Components Analysis was the analytic approached used for these data. Bartlett’s Test of Sphericity (X2 = 2006.56, p = 0.000) and Keiser-Myers-Olkins measure of sampling adequacy (0.746) indicated that the data were factorable. The final four-factor 34-item solution aligned with the following person-centered care principals: resident autonomy, social interaction and community, work culture, and feelings toward work. Further validations studies of the Per-CCat are necessary. Given the trend in long-term care toward person-centered care, a validated survey will be useful for hiring and educating caregivers and other nursing home personnel.
|
Page generated in 0.0781 seconds