Spelling suggestions: "subject:"processorer"" "subject:"processorers""
1 |
Tools, techniques, and trade-offs when porting large software systems to new environments /Kågström, Simon, January 2008 (has links)
Diss. Karlskrona : Blekinge tekniska högskola, 2008.
|
2 |
Systemvetares behov av kunskaper kring flerkärniga processorer och parallellprogrammeringStääf, Jens January 2009 (has links)
No description available.
|
3 |
Jämförelse av GPGPU-ramverk och AES-metoder : Jämförelse av GPGPU-ramverk och AES-metoder för att besvara vilka GPGPU-ramverk och vilken AES-metod som bör rekommenderas för AES-kryptering med GPGPUBerggren, Emil, Gustafson, Tobias January 2017 (has links)
Sammanfattning Bakgrund - Dagens processorer börjar närma sig gränsen för hur höga klockfrekvenser de kan köras i. Detta har lett till att processorer har fått fler kärnor för att kunna exekvera flera processer parallellt med flertrådade applikationer. Det finns dock ofta en stor mängd oanvänd beräkningskraft under långa perioder då datorn är igång som ligger i grafikprocessorn, GPU. Då en GPU kan köra tusentals många fler trådar på samma gång än en CPU har ramverk för att göra mer generella beräkningar på GPU utvecklats, dessa kallas för GPGPU-ramverk. Då varje kärna på en GPU inte är lika stark som på en CPU ligger vinsten i att använda algoritmer som går bra att parallellisera. En sådan algoritm är krypteringsalgoritmen AES som är en av de säkraste och vanligaste krypteringsalgoritmerna som används idag. Syfte – Med hjälp av GPU-accelerering kan man kryptera med AES snabbare än med en traditionell CPU-lösning. För att göra GPU-accelereringen så effektiv som möjligt undersöker detta examensarbete vilken AES-metod samt vilket GPGPU-ramverk man bör välja. Metod – För att undersöka vilken/vilka AES-metoder samt vilka GPGPU-ramverk som var lämpliga att använda för denna undersökning gjordes två litteraturstudier. Utifrån data som litteraturstudierna gav genomfördes experiment för att jämföra de valda GPGPU-ramverken med den valda AES-metoden som ansågs vara mest lämpliga. Resultat – Från litteraturstudierna kom det fram att OpenCL och CUDA blir de rekommenderade GPGPU-ramverken och att CTR blir den rekommenderade AES-metoden för AES-kryptering med GPGPU-programmering. Utifrån experimenten som genomförts kunde det konstateras att CUDA är ett effektivare GPGPU-ramverk än OpenCL för AES-CTR på det testade grafikkortet, GTX 560. Implikationer – CUDA är snabbare vid större filer för att OpenCL begränsas mer av dataöverföringshastigheten än CUDA på ett GTX 560. Begränsningar – Experimenten genomfördes endast på ett grafikkort från Nvidia. Eftersom Nvidia inte har något intresse i att optimera för andra GPGPU-ramverk så kunde inte testresultaten från OpenCL verifieras med externa verktyg. Detta p.g.a. att Nvidias verktyg inte längre stödjer debugging eller profiling för OpenCL. Nyckelord – Processorer, GPGPU, AES, CTR, OpenCL, CUDA, GPGPU-ramverk / Abstract Background - Processors today are approaching the limit for how high clockfrequences they can run. This has led to that instead of trying to make them run faster they are instead made with multiple cores so they can utilize parallelization by running several threads in parallel. However aside from the CPU there is still the graphics card which has a large amount of unused computing power for long durations of time while the computer is active. While a GPU might not have as quick processors it instead has several thousands of them at the same time than a CPU which have led to the development of GPGPU-frameworks to use that potential parallelization. The profit in this lies in using algorithms and code functions that got high potential parallelization, one of which is the AES encryption algorithm. AES is one of the most widely used encryption algorithms today and also considered to be one of the most secure. Purpose – By using GPGPU-acceleration the encryption speed of AES is higher than by using a traditional CPU approach. To make the GPU-acceleration as effective as possible this study looks into which AES-method and which GPGPU-framework that should be chosen during development. Method – This study makes two literature studies to determine which AES-methods and which GPGPU-frameworks that are viable for GPU-acceleration of AES. Afterwards this study conducts experiments to determine which of these GPGPU-frameworks are the most effective. Findings – The conclusion drawn from the literature study is that the CTR-method among the AES-methods is preferable due to its parallelization potential and high security measures. Among the current GPGPU-frameworks only two frameworks satisfies the criteria determined from the literature study and those are CUDA and OpenCL. From the experiment the conclusion is thereafter drawn that of the two GPGPU-frameworks CUDA is more effective due to the bandwidth limits that OpenCL have compared to CUDA. This conclusion is valid on at least the tested graphics card, GTX 560. Implications – CUDA is faster at larger file sizes than OpenCL due to limited data transfer speed in OpenCL on a GTX 560. Limitations – The experiments were only conducted on one graphics card from Nvidia due to hardware constraints in that CUDA can only be run on Nvidia hardware. Due to this hardware constraint and Nvidia’s lack of support in their tools for debugging and profiling of OpenCL the results from the testing of OpenCL couldn’t be verified using external tools. Keywords – Processor, GPGPU, AES, CTR, OpenCL, CUDA, GPGPU-framework
|
4 |
Systemvetares behov av kunskaper kring flerkärniga processorer och parallellprogrammeringStääf, Jens January 2009 (has links)
No description available.
|
5 |
Utvärdering av metoder för temporär lagring av data i en webbapplikation / An Evaluation of Techniques for Caching Data in a Web applicationAlmqvist, Tom January 2018 (has links)
I databasapplikationer är det viktigt att kunna minska belastningen på en databas i syfte att minska responstiden. Detta kan exempelvis åstadkommas med hjälp av olika metoder för temporär lagring av data, något som studerats i detta arbete. De metoder som utvärderats och jämförts i detta arbete är Redis och memcached. Utvärderingen jämförde Redis och memcached med avseende på minnesanvändning, CPU-användning och tidsåtgång för hämtning av data i respektive cache. Dessa egenskaper beräknades med hjälp av verktygen SYSSTAT och valgrind. Det visade sig i slutändan att den interna fragmenteringen i memcached är dess största nackdel, medan Redis är något långsammare än memcached när det gäller att hämta stora mängder data. Utifrån de resultat som anskaffats var det tänkt att använda den metod som är mest lämpad för SysPartners ändamål, vilket ansågs vara Redis.
|
6 |
AES - kryptering med cuda : Skillnader i beräkningshastighet mellan AES-krypteringsmetoderna ECB och CTR vid implementering med Cuda-ramverket.Vidén, Pontus, Henningsson, Viktor January 2020 (has links)
Purpose – The purpose of this study is partly to illustrate how the AES encryption methods ECB and CTR affect the computational speed when using the GPGPU framework Cuda, but also to clarify the advantages and disadvantages between the different AES encryption modes. Method – A preliminary study was conducted to obtain empirical data on the AES encryption modes ECB and CTR. Data from the study has been analyzed and compared to determine the various aspects of the AES encryption modes and to create a basis for determining the advantages and disadvantages between them. The preliminary study has been carried out systematically by finding scientific works by searching databases within the subject. An experiment has been used as a method to be able to extract execution time data for the GPGPU framework Cuda when processing the AES encryption modes. Experiment were chosen as a method to gain control over the variables included in the study and to see how these variables change when they are consciously influenced. Findings – The findings of the preliminary study show that CTR is more secure than the ECB, but also considerably more complex, which can lead to integrity risks when implementation is done incorrectly. In the experiment, computational speeds are produced when the CPU memory sends to the GPU memory, the encryption on the GPU and how long it takes for the GPU memory to send to the CPU memory. This is done for both CTR and ECB in encryption and decryption. The result of the analysis shows that the ECB is faster than CTR in encryption and decryption. The calculation speed is higher with the ECB compared to the CTR. Implications – The experiment shows that CTR is slower than the ECB. But the most amount of time spent in encryption for both modes are the transfers between the CPU memory and the GPU memory. Limitations – The file sizes of the files tested only goes up to about 1 gigabyte which gave small computation times.
|
7 |
Evaluation of embedded processors for next generation asic : Evaluation of open source Risc-V processors and tools ability to perform packet processing operations compared to Arm Cortex M7 processors / Utvärdering av inbyggda processorer för nästa generation asic : Utvärdering av öppen källkod Risc-V processorer och verktyg’s förmåga att utföra databehandlingsfunktioner i jämförelse med en Arm Cortex M7 processorMusasa Mutombo, Mike January 2021 (has links)
Nowadays, network processors are an integral part of information technology. With the deployment of 5G network ramping up around the world, numerous new devices are going to take advantage of their processing power and programming flexibility. Contemporary information technology providers of today such as Ericsson, spend a great amount of financial resources on licensing deals to use processors with proprietary instruction set architecture designs from companies like Arm holdings. There is a new non-proprietary instruction set architecture technology being developed known as Risc-V. There are many open source processors based on Risc-V architecture, but it is still unclear how well an open-source Risc-V processor performs network packet processing tasks compared to an Arm-based processor. The main purpose of this thesis is to design a test model simulating and evaluating how well an open-source Risc-V processor performs packet processing compared to an Arm Cortex M7 processor. This was done by designing a C code simulating some key packet processing functions processing 50 randomly generated 72 bytes data packets. The following functions were tested: framing, parsing, pattern matching, and classification. The code was ported and executed in both an Arm Cortex M7 processor and an emulated open source Risc-V processor. A working packet processing test code was built, evaluated on an Arm Cortex M7 processor. Three different open-source Risc-V processors were tested, Arianne, SweRV core, and Rocket-chip. The execution time of both cases was analyzed and compared. The execution time of the test code on Arm was 67, 5 ns. Based on the results, it can be argued that open source Risc-V processor tools are not fully reliable yet and ready to be used for packet processing applications. Further evaluation should be performed on this topic, with a more in-depth look at the SweRV core processor, at physical open-source Risc-V hardware instead of emulators. / Nätverksprocessorer är en viktig byggsten av informationsteknik idag. I takt med att 5G nätverk byggs ut runt om i världen, många fler enheter kommer att kunna ta del av deras kraftfulla prestanda och programerings flexibilitet. Informationsteknik företag som Ericsson, spenderarmycket ekonomiska resurser på licenser för att kunna använda proprietära instruktionsuppsättnings arkitektur teknik baserade processorer från ARM holdings. Det är väldigt kostam att fortsätta köpa licenser då dessa arkitekturer är en byggsten till designen av många processorer och andra komponenter. Idag finns det en lovande ny processor instruktionsuppsättnings arkitektur teknik som inte är licensierad så kallad Risc-V. Tack vare Risc-V har många propietära och öppen källkod processor utvecklats idag. Det finns dock väldigt lite information kring hur bra de presterar i nätverksapplikationer är känt idag. Kan en öppen-källkod Risc-V processor utföra nätverks databehandling funktioner lika bra som en proprietär Arm Cortex M7 processor? Huvudsyftet med detta arbete är att bygga en test model som undersöker hur väl en öppen-källkod Risc-V baserad processor utför databehandlings operationer av nätverk datapacket jämfört med en Arm Cortex M7 processor. Detta har utförts genom att ta fram en C programmeringskod som simulerar en mottagning och behandling av 72 bytes datapaket. De följande funktionerna testades, inramning, parsning, mönster matchning och klassificering. Koden kompilerades och testades i både en Arm Cortex M7 processor och 3 olika emulerade öppen källkod Risc-V processorer, Arianne, SweRV core och Rocket-chip. Efter att ha testat några öppen källkod Risc-V processorer och använt test koden i en ArmCortex M7 processor, kan det hävdas att öppen-källkod Risc-V processor verktygen inte är tillräckligt pålitliga än. Denna rapport tyder på att öppen-källkod Risc-V emulatorer och verktygen behöver utvecklas mer för att användas i nätverks applikationer. Det finns ett behov av ytterligare undersökning inom detta ämne i framtiden. Exempelvis, en djupare undersökning av SweRV core processor, eller en öppen-källkod Risc-V byggd hårdvara krävs.
|
8 |
Smart Contracts for and in Food Chain Management: what to consider, adopt and where to start : A preparatory study focusing on investigating where smart contracts are best suited within the interactions of farmers and processors / Smarta kontrakt för och inom livsmedelsleveranskedjan: vad man bör överväga, implementera och var man ska börjaMohamed, Mohsin January 2024 (has links)
Organic food traceability also presents several challenges, notably the lack of EU legal requirements for specifying organic origin data, issues with transparency, and mislabeling occurrences of ”organic products”. Considering the distinctions highlighted between farmers and processors, this thesis therefore aims to leverage insights from an extensive literature review, to identify specific areas within farmer and processor interactions where smart contracts should ensure food safety and improve the overall supply chain performance. The aim is to find out how smart contracts can manage interactions between processors and manufacturers in the food supply chain, I need to ask about their utilization and the types of data exchange and process automation they should facilitate, see the following research questions below. To be able to fulfill the research objective, an inductive approach is deemed most appropriate with the qualitative research as it approaches the research question with analyzing empirical data, through a literature review. This study represents a pivotal step towards the widespread adoption of blockchain technology and smart contracts in agricultural supply chain management. By providing actionable insights, addressing industry challenges, and contributing to academic discourse, this research sets the stage for a future where transparency, efficiency, and trust reign supreme in the global food supply chain. Practical implications entail integrating smart contracts with emerging technologies such as InterPlanetary File System (IPFS) to enable secure and decentralized storage of critical data, including crop details, images, and transaction records. / Att spåra matprodukter möter flera utmaningar, särskilt avsaknaden av EU-rättsliga krav på att specificera ursprungsdata för ekologiska produkter, problem med transparens och förekomst av felmärkningar av "ekologiska produkter". Med tanke på de skillnader som framhävts mellan jordbrukare och processorer syftar denna avhandling därför till att dra nytta av insikter från en omfattande litteraturöversikt för att identifiera specifika områden inom interaktioner mellan jordbrukare och processorer där smarta kontrakt bör säkerställa livsmedelssäkerhet och förbättra den övergripande prestandan i leveranskedjan. Syftet är att ta reda på hur smarta kontrakt kan hantera interaktioner mellan processorer och tillverkare i livsmedelsleveranskedjan, jag behöver undersöka deras användning och vilken typ av datautbyte och processautomation de ska underlätta, se forskningsfrågorna nedan. För att kunna uppfylla forskningsmålet anses en induktiv ansats mest lämplig med kvalitativ forskning eftersom den närmar sig forskningsfrågan genom att analysera empiriska data, genom en litteraturöversikt. Denna studie representerar ett avgörande steg mot en bredare adoption av blockchain-teknologi och smarta kontrakt inom jordbrukets leveranskedjehantering. Genom att tillhandahålla handlingsbara insikter, ta itu med branschens utmaningar och bidra till akademisk diskurs, lägger denna forskning grunden för en framtid där transparens, effektivitet och förtroende råder i den globala livsmedelsleveranskedjan. Praktiska implikationer innefattar integration av smarta kontrakt med framväxande teknologier som InterPlanetary File System (IPFS) för att möjliggöra säker och decentraliserad lagring av kritiska data, inklusive gröddetaljer, bilder och transaktionsregister.
|
9 |
Trådlösa Nätverk : säkerhet och GPUde Laval, johnny January 2009 (has links)
Trådlosa nätverk är av naturen sårbara for avlyssning för att kommunikationen sker med radiovagor. Därfor skyddas trådlosa nätverk med kryptering. WEP var den första krypteringsstandarden som användes av en bredare publik som senare visade sig innehålla flera sårbarheter. Följden blev att krypteringen kunde förbigås på ett par minuter. Därför utvecklades WPA som ett svar till sårbarheterna i WEP. Kort därefter kom WPA2 som är den standard som används i nutid. Den svaghet som kan påvisas med WPA2 finns hos WPA2-PSK när svaga lösenord används. Mjukvaror kan med enkelhet gå igenom stora uppslagsverk för att testa om lösenord går att återställa. Det är en process som tar tid och som därför skyddar nätverken i viss mån. Dock har grafikprocessorer börjat användas i syfte för att återställa lösenord. Grafikkorten är effektivare och återställer svaga lösenord betydligt snabbare än moderkortens processorer. Det öppnar upp for att jämföra lösenord med ännu större uppslagsverk och fler kombinationer. Det är vad denna studie avser att belysa; hur har grafikkortens effektivitet påverkat säkerheten i trådlösa nätverk ur ett verksamhetsperspektiv. / Wireless networks are inherently vulnerable for eavesdropping since they use radio waves to communicate. Wireless networks are therefore protected by encryption. WEP was the first encryption standard that was widely used. Unfortunately WEP proved to have several serious vulnerabilities. WEP could be circumvented within few minutes. Therefore WPA was developed as a response to the weak WEP. Shortly thereafter WPA2 was released and are now being used in present. The only weakness with WPA2 is in the subset WPA2-PSK when weak passwords are being used. Software could easily go through large dictionaries to verify if a password could be recovered. But that is time consuming and therefore providing wireless networks limited protection. However a new area of use with advanced graphic cards has showed that it is providing a faster way of recovering passwords than the ordinary processor on the motherboard. That opens up for the larger use of dictionaries and the processing of words or combinations of words. That is what this study aims to shed light on. How the efficiency of the graphic cards have affected security in wireless networks from a corporate perspective of view.
|
Page generated in 0.0643 seconds