Spelling suggestions: "subject:"solange"" "subject:"borlange""
1 |
La protection équivalente des droits fondamentaux en Europe / Equivalent protection of fundamental rights in EuropeLobier, Vanessa 23 November 2016 (has links)
La multiplication des systèmes juridiques de protection des droits fondamentaux amène à repenser les théories classiques des rapports de systèmes. De nouveaux concepts viennent tenter de se substituer aux anciens, la notion d’hétérarchie tend ainsi à remplacer celle de la hiérarchie, la figure du réseau se substitue progressivement à la structure pyramidale. C’est dans ce mouvement que s’inscrit la protection équivalente des droits fondamentaux. Il s’agit d’un mécanisme jurisprudentiel mis en place dans le but de concilier les rapports entre les différents systèmes de protection des droits fondamentaux qui coexistent en Europe. Cette conciliation est permise lorsqu’il y existe une certaine convergence dans le niveau de protection de ces droits. De l’arrêt Solange II de la Cour constitutionnelle allemande en 1986, en passant par l’arrêt Bosphorus de la Cour européenne des droits de l’homme en 2005 ou encore l’arrêt Arcelor du Conseil d’Etat français en 2007, la solution fondée sur la recherche de l’équivalence des protections, du fait de sa souplesse, se retrouve dans de nombreuses jurisprudences, avec des résultats variés. En effet, la souplesse induite par le caractère jurisprudentiel de la protection équivalente peut entrainer une certaine instrumentalisation de celle-ci, que ce soit au niveau de ces conditions de mise en œuvre ou de ces effets. Aussi, si la protection équivalente permet la mise en contact des différents systèmes de protection des droits fondamentaux, elle ne peut être encore perçue comme un véritable mécanisme d’articulation des rapports de systèmes. / The multiplication of legal systems in the field of the protection of fundamental rights leads to reconsider the classical theories of systemic relationships. New concepts intend to replace the former ones, heterarchy tries to substitute the idea of hierarchy, network replaces gradually the pyramidal structure. The equivalent protection of fundamental rights enters in this movement. Equivalent protection is a jurisprudential mechanism settled in the purpose of conciliating the relationships between the different legal systems of fundamental rights’ protection in Europe. This conciliation is allowed if there is a certain convergence in the level of protection of these rights. From the Solange II case of the German constitutional court in 1986, passing by the Bosphorus case of the European court of human rights in 2005, to Arcelor case of the French supreme administrative judge, the solution based on equivalent protection exists in several cases with different results. But the flexibility induced by the jurisprudential nature of equivalent protection can lead to a certain form of instrumentalization. As a result, if the equivalent protection is enable to establish the connection between the different legal systems of protection of fundamental rights, it still cannot be regarded as a true mechanism of legal systems articulation.
|
2 |
Religion, ethnicité et patrimoine : un pélerinage berrichon approprié par les migrations / Religion, heritage, ethnicity : a pilgrimage from Berry appropriated by migrationsÉtienne, Guillaume 21 November 2013 (has links)
Partant de l’étude d’un pèlerinage local du centre de la France approprié depuis les années 1960 par les migrants « Portugais » de la région, ce travail de thèse interroge la construction, l’expression et la visibilité des sentiments d’appartenance des pèlerins. Les appartenances se construisent et s’expriment aussi bien à partir de catégories religieuses que de catégories ethniques le plus souvent imbriquées. Ce pèlerinage apparaît comme un moment patrimonial où les « Portugais » mettent en exergue l’attachement au Portugal en même temps qu’ils affirment leur ancrage local, voire une autochtonie aux côtés de ceux qui, pour différentes raisons, investissent plutôt l’identité chrétienne. Cette thèse explore la construction complexe des appartenances, les circonstances et les manières dont elles s’expriment ou au contraire se taisent, d’une part à partir de l’analyse du pèlerinage en montrant comment les participants se représentent cet événement annuel et mobilisent tour à tour des références à la tradition, au territoire, à la religion et à l’origine, et d’autre part en mettant en lumière le rôle de l’Église et notamment du diocèse dans la fabrique d’une altérité ancrée dans un contexte religieux particulièrement inclusif / Based on the study of a local pilgrimage in the midst of France, witch appropriation was done by the Portuguese migrants of the area round 1960, this thesis questions the elaboration, expression and visibility, concerning their feeling as members of a community. These representations are built and expressed through both religious and ethnic, most often imbricated categories. This pilgrimage appears as a patrimonial moment, enhancing their attachment to Portugal and at the same time their claim for local roots. Or even autochthony, alongside those who, for various reasons, rather invest Christian identity. This thesis explores the complex construction of belongings, circumstances and ways in which they are expressed or, on the contrary fall silent, one hand from the analysis of the pilgrimage showing how participants perceive this annual event and mobilize alternately tradition, territory, religion or origin references, and secondly by highlighting the Church’s role, and especially that of the diocese in the making of an otherness rooted in a particularly inclusive religious context
|
3 |
"– Jag vill leva. Inte överleva" : En läsning av kvinnans villkor i Willy Kyrklunds Solange / "– I want to live. Not survive" : A Feminist reading of Willy Kyrklund's SolangeArén, Sigrid January 2020 (has links)
Föreliggande uppsats analyserar framställningen av kvinnans villkor i Willy Kyrklunds roman Solange från 1951. Äktenskapskildringen av makarna Solange och Hugo har i tidigare forskning tolkats som en allegori över kampen mellan två olika moralfilosofiska principer för och emot frihet, mellan ett manligt förnuft och ett kvinnligt oförnuft. Syftet med denna undersökningen har istället varit att avläsa Solanges öde utifrån romanens sociala kontext. Yvonne Hirdmans studier om folkhemmets systematiska underordning av kvinnan i svensk folkhemspolitik placerar Solange i sitt historiska sammanhang och belyser relationen mellan romanen och dess samtid. Hirdman i sin tur läses jämsides med Michel Foucaults syn på korrelationen mellan makt och kunskap i det biopolitiska samhället. Analysen redovisar olika infallsvinklar som berör kontinuiteten mellan maktens inflytande över Solanges vardagliga liv och hur maktrelationen i äktenskapet konstitueras av en viss typ av vetande. Via Hirdman knyter det teoretiska perspektivet an till den feministiska kritiken av Foucaults generaliserande av maktens specifika inbegripande på kvinnan och kvinnokroppen. Slutet av uppsatsen diskuterar hur Solanges irrationella beteende kan läsas som ett resultat av en dominerande patriarkal rationalitetstradition.
|
4 |
Att inte kunna dansa : Arbete och fritid i Willy Kyrklunds Solange / Unable to Dance : Work and Leisure in Willy Kyrklund's SolangeNygren, Albert January 2023 (has links)
Uppsatsen undersöker arbetets roll i Willy Kyrklunds roman Solange (1951), med utgångspunkt i Paul Lafargues arbetskritiska verk Le droit á la paresse (Rätten till lättja) och Karl Marx teori om det alienerade arbetet. Uppsatsens frågeställningar rör romanfigurernas ekonomiska förutsättningar, romanens skildringar av arbete och fritid, samt arbetets påverkan på huvudpersonerna Solange och Hugo. Tidigare forskning tenderar att behandla Solange som en idéroman som diskuterar en existentiell frågeställning om människans frihet, där de två huvudpersonerna representerar var sin princip och ställningstagande. Denna uppsats syftar till att vidga diskussionen och visa på den samhälleliga kontext som i lika hög grad bestämmer romanfigurernas livsvillkor. Undersökningens resultat visar att huvudpersonernas materiella tillgångar i hög grad påverkar deras tillvaro och möjligheter att styra sina liv, samt att arbetet har en tydligt nedbrytande och alienerande effekt som tar sig uttryck på olika sätt hos de båda romanfigurerna.
|
5 |
”Jag kan inte tala” : Mellanrummet, det kollektiva och det inhumana i Willy Kyrklunds Solange / ”I cannot speak” : Space, collectivity and inhumanity in Willy Kyrklund’s SolangeEngström, Viktor January 2021 (has links)
Denna uppsats behandlar Willy Kyrklunds roman Solange (1951) utifrån några av de verktyg som utvecklats av Gilles Deleuze och Félix Guattari för att närma sig litteraturen. Som teoretisk utgångspunkt kommer jag huvudsakligen att använda mig av Deleuzes och Guattaris studie över Franz Kafka med titeln Kafka: För en mindre litteratur (1975), tillsammans med ett antal andra relevanta skrifter och verk. I Kafkastudien utvecklas begreppet om den mindre litteraturen, vilket i korthet kan beskrivas som ett särskilt förhållningssätt till en större, etablerad litteratur. Jag kommer även undersöka Solange utifrån begreppet om djur-blivandet, så som det presenteras i Deleuzes och Guattaris Tusen platåer (1980). Utifrån dessa verktyg kommer jag i första hand att undersöka den säregna användningen av aspekter som form, genre och berättande i Solange, med avsikten att visa hur romanen på olika plan omförhandlar litterära normer och konventioner till förmån för vad som kan sägas vara ett kollektivt utsägande.
|
6 |
Ett effektivt skydd från omänsklig eller förnedrande behandling : Möjligheter för ett effektivt skyddande av grundläggande rättigheter vid överlämningsförfaranden inom ramen för den europeiska arresteringsordernHedvall, Victor January 2023 (has links)
No description available.
|
7 |
Religion, ethnicité et patrimoine. Un pèlerinage berrichon approprié par les migrations.Etienne, Guillaume 21 November 2013 (has links) (PDF)
Partant de l'étude d'un pèlerinage local du centre de la France approprié depuis les années 1960 par les migrants " Portugais " de la région, ce travail de thèse interroge la construction, l'expression et la visibilité des sentiments d'appartenance des pèlerins. Les appartenances se construisent et s'expriment aussi bien à partir de catégories religieuses que de catégories ethniques le plus souvent imbriquées. Ce pèlerinage apparaît comme un moment patrimonial où les " Portugais " mettent en exergue l'attachement au Portugal en même temps qu'ils affirment leur ancrage local, voire une autochtonie aux côtés de ceux qui, pour différentes raisons, investissent plutôt l'identité chrétienne. Cette thèse explore la construction complexe des appartenances, les circonstances et les manières dont elles s'expriment ou au contraire se taisent, d'une part à partir de l'analyse du pèlerinage en montrant comment les participants se représentent cet événement annuel et mobilisent tour à tour des références à la tradition, au territoire, à la religion et à l'origine, et d'autre part en mettant en lumière le rôle de l'Église et notamment du diocèse dans la fabrique d'une altérité ancrée dans un contexte religieux particulièrement inclusif.
|
8 |
O Museu de Arte Moderna da Bahia e suas contemporaneidades: de Lina Bo Bardi a Solange FarkasAlmeida, Carolina Barros de 26 April 2018 (has links)
Submitted by Carolina Almeida (carolbalmeida@gmail.com) on 2018-07-30T13:46:37Z
No. of bitstreams: 1
O Museu de Arte Moderna da Bahia e suas contemporaneidades_de Lina Bo Bardi a Solange Farkas.pdf: 2220361 bytes, checksum: 84b31809cb984bc4dfae17d5b81e4eff (MD5) / Approved for entry into archive by Setor de Periódicos (per_macedocosta@ufba.br) on 2018-07-30T15:36:06Z (GMT) No. of bitstreams: 1
O Museu de Arte Moderna da Bahia e suas contemporaneidades_de Lina Bo Bardi a Solange Farkas.pdf: 2220361 bytes, checksum: 84b31809cb984bc4dfae17d5b81e4eff (MD5) / Made available in DSpace on 2018-07-30T15:36:06Z (GMT). No. of bitstreams: 1
O Museu de Arte Moderna da Bahia e suas contemporaneidades_de Lina Bo Bardi a Solange Farkas.pdf: 2220361 bytes, checksum: 84b31809cb984bc4dfae17d5b81e4eff (MD5) / A presente dissertação analisa o Museu de Arte Moderna da Bahia (MAM-BA) e sua gestão no contexto das recentes mudanças e avanços ocorridos nas políticas culturais baianas. O recorte temporal está concentrado no período entre 2007 a 2010, quando o Estado passou a ter uma Secretaria de Cultura autônoma, independente do turismo. Nesse período a curadora de arte Solange Farkas esteve à frente do museu e buscou dinamizá-lo com uma intensa programação de atividades, com o objetivo de inseri-lo no sistema nacional e internacional de arte contemporânea. A investigação leva em consideração a concepção original do MAM-BA, conforme idealizada pela arquiteta italiana Lina Bob Bardi, como um importante elemento legitimador da instituição na cena das artes visuais. Nesse sentido, confrontam-se aspectos entre as gestões Farkas (2007-2010) e a gestão Bo Bardi (1959-1964), visando identificar aproximações e diferenças. Para compreender diferentes aspectos da gestão, as influências das políticas culturais implementadas e a referência ao pensamento de Lina, foram realizadas entrevistas com gestores, artistas, curadores e pesquisadores atuantes no cenário cultural baiano. / This dissertation analyses the Museum of Modern Art of Bahia (MAM-BA) in its contemporary context and the relationship that existed between its management and the recent changes and advances in the cultural policies of the state of Bahia. The temporal cut is concentrated in the period between 2007 and 2010, when the State of Bahia reorganized its administration to have an autonomous Secretariat of Culture, independent of Tourism activities. During this period the curator Solange Farkas took over the management of the museum and sought to energize it with an intense activity, with the objective of inserting it into the national and international scenario of the contemporary art. The research considers the original MAM-BA, as originally designed by the Italian architect Lina Bo Bardi as a legitimating element of the institution in the scene of the visual arts. In this sense, aspects are confronted between the Farkas administration (2007-2010) and the Bo Bardi management (1959-1964), to identify approximations and differences. To understand the different management aspects, the influences of cultural policies and the reference of the Lina’s thought, interviews were carried out and a questionnaire was applied with managers, artists, curators and researchers in the Bahia’s cultural scene.
|
Page generated in 0.0269 seconds