21 |
Högläsning i förskola och skola : stämmer barnens upplevelser av högläsningen överens med pedagogens syfte?Larsson, Gerd, Åkerlind, Lillemor January 2011 (has links)
Denna uppsats behandlar högläsning i förskolan och skolans tidigare år. Kvalitativa intervjuer har genomförts med fem barn och två pedagoger i förskolan samt fem elever och två lärare i skolans år 2. Avsikten var att undersöka hur barnen upplever och tänker omkring högläsningen och om deras upplevelser överensstämmer med pedagogens syfte.Forskning visar att miljön är betydelsefull då den både kan skapa förutsättningar eller utgöra hinder för barns lärande och utveckling. Vid högläsning och boksamtal utvecklar barnet sitt språk och sitt intresse för läs- och skrivinlärning.Resultatet visar att högläsning förekommer dagligen i de båda verksamheterna och att barnens upplevelser, till viss del, stämmer överens med pedagogens och lärarens syften. Då vi funnit att barnen tycker om högläsning och tror att pedagogen vill att de ska lära sig något, stämmer detta överens med pedagogens och lärarens syfte om att högläsningen ska vara språkutvecklande och ge gemensamma upplevelser.I jämförelsen mellan förskolan och skolans år 2 upptäckte vi både likheter och skillnader. En likhet är att det mångkulturella perspektivet saknas i litteraturen, dessutom fann vi att barnen i förskolan har möjlighet att påverka vilken litteratur som ska läsas vid de spontana lässtunderna medan eleverna i skolan inte kan påverka valet av litteratur.Slutsatsen i denna studie är att pedagogerna och lärarna har olika syften med högläsningen och vi menar att det är av stor betydelse att dessa alltid förklaras för barnen. När barnen och eleverna förstår avsikten med högläsningen, oavsett om den är en stunds vila och avkoppling eller om den beskrivs som en lärandesituation, kan det skapas goda förutsättningar för lärande och utveckling.
|
22 |
Att använda boksamtal i ämnet engelskaGustavsson, Felicia, Johansson, Martina January 2015 (has links)
Syftet med denna studie är att bidra med kunskap om boksamtal iämnet engelska i årskurserna 4-6. Detta vill vi ta reda på då vi intehittat tidigare forskning kring ämnet. Ansatsen för studien äraktionsforskning då vi tillsammans med lärare och elever vill utvecklaverksamheten. Den forskning vi hittat är endast internationell ochgjord på barn i förskolan. Empirin i studien består av 7 filmer avboksamtal från två olika skolor. I analysen av data hittades femkategorier som utgör resultatet. Frågan vi ställt oss är: hur använderelever tillgängliga verktyg och resurser i boksamtal på engelska?Dessa kategorier är: Eleverna söker bekräftelse från läraren, elevernatittar på illustrationer eller bildstöd innan de svarar på frågor,eleverna hjälper varandra samt eleverna utgår från grundfrågorna.Av resultaten och tidigare forskning är slutsatsen att boksamtal iämnet engelska leder till att eleverna tar ansvar och tränar bådeläsförståelsen och att tala engelska. Baserat på denna studierekommenderar vi fortsatt forskning kring metoden boksamtal vidinlärning av engelska som andraspråk.
|
23 |
Högläsningens funktion vid andraspråksinlärningGustavsson, Felicia, Johansson, Martina January 2015 (has links)
Ett bra sätt att lära sig ett nytt språk sägs vara att lyssna, det är ju trots allt så vi börjar förstå vårt språk. Syftet med denna litteraturstudie är att studera om högläsning kan användas och hur den kan användas vid inlärningen av engelska. Studien består av åtta artiklar som handlar om högläsning vid inlärning av engelska som andraspråk. Resultatet är indelat i följande teman: Ordförråd, kombinera läsning på hemspråk och andraspråk, boksamtal, gruppstorlek vid högläsning, högläsarens roll samt öka motivationen med högläsning. Slutsatsen av studien är att högläsning kan utveckla barns ordförråd då läsningen sker i samband med boksamtal. Det ordförråd som utvecklas är de ord man lägger mer tid på. Vi rekommenderar fortsatt forskning i ämnet då det inte finns någon forskning kring de äldre åldrarna. Mer kvantitativ forskning skulle behövas då de enda artiklar vi hittat var kvalitativa.
|
24 |
Den betydelsefulla högläsningen : Hur ser förskollärare på högläsning som en del i det pedagogiska arbetet? / The Importance of Reading Aloud : - Preschool Teachers' Attitudes towards Reading Aloud.Nyrén, Anna-Lena, Holgersson, Sofie January 2014 (has links)
Syftet med vår undersökning har varit att undersöka hur högläsning kan användas i det pedagogiska arbetet i förskolan och hur förskollärare i den aktuella studien tänker om högläsningen som en språkstimulerande aktivitet. Vi har använt oss av följande frågeställningar: Hur kan högläsning användas i det pedagogiska arbetet i förskolan? Vilka föreställningar kan pedagoger i förskolan ha om högläsning som en språkstimulerande aktivitet? För att få svar på dessa frågor har vi använt oss av en kvalitativ metod. Undersökningen bygger på svar vi fått när vi intervjuat fyra förskollärare. Resultatet visar att förskollärarna har en gemensam uppfattning om att högläsning är betydelsefull för bland annat barns språkutveckling men att tid och resurser gör att den inte prioriteras.
|
25 |
Litteratursamtalet i skolan : En studie om litteratursamtalets fördelar och praktiska svårigheter / Literature discussions in school : A study of the benefits and practical complications in literature discussionsKvarnmyr, Hanna January 2014 (has links)
Syftet med denna litteraturstudie är att ta reda på vad forskningen säger allmänt om litteratursamtal och mer specifikt ta reda på de teoretiska utgångspunkter som ligger till grund för litteratursamtalet, varför det används i skönlitteraturundervisningen samt hur det kan te sig i skolans praktik. Två olika modeller, Chambers och Molloys, har fokuserats. Genom ett övergripande studium av både tyckta och elektroniska källor har frågeställningarna kunnat besvaras. I studien lyfts bland annat det läsarorienterade perspektivet, det sociokulturella perspektivet, flerstämmighet och dialog som centrala, teoretiska utgångspunkter och begrepp. Det gemensamma lärandet och perspektivskiftet, som kan ske i dialog med andra, ses som grundläggande. De fördelar som litteratursamtalet anses generera rör framför allt en fördjupad förståelse av texten samt kunskap om sig själv och andra. Utöver det anses samtalet främja utvecklandet av elevernas sociala färdigheter och ledarskapsförmågor. Dåligt klassrumsklimat, lärarstyrning, elevmotstånd samt undvikandet av svåra samtalsämnen är några av de svårigheter och dilemman som kan stötas på och försvåra genomförandet av litteratursamtal. En slutsats som kan dras är att flera av dessa svårigheter måste övervinnas innan ett litteratursamtal överhuvudtaget kan komma till stånd och dess positiva aspekter realiseras.
|
26 |
”Dom tänker att han är en fegis” : - Förskolebarns uttryck kring könsnormerAndersson, Frida, Arnosdotter, Theres January 2016 (has links)
<p>Godkännandedatum: 2016-01-10</p>
|
27 |
"Det är ju inte bara boken i sig" : En studie om förskollärares förhållningssätt till högläsning i relation till barn som utvecklar ett andra språk i förskolan / "It's not just the book in itself" : A study about preschool teachers approach to reading aloud in relation to children who are developing a second language in preschoolNordén, Louise, Bengtsson Jansson, Therése January 2016 (has links)
Syftet med denna studie är att ta reda på vilken betydelse högläsningen har för språkutvecklingen hos barn med annat modersmål än svenska. Studien är fokuserad på förskollärares förhållningssätt till högläsning och hur boken kan användas som ett stöd för att stimulera barns andraspråksutveckling. Vår studie utgår från ett sociokulturellt perspektiv för att ha möjlighet att studera hur barnen utvecklar sitt andraspråk i samspel med andra och via boken som redskap. Vi har använt oss av en kvalitativ semistrukturerad intervju för att få förskollärares egen syn gällande ämnet. Vi har även utfört en strukturerad observation för att se hur boken kan användas som ett kommunikativt verktyg samt som stöd för barns andraspråksutveckling. Resultatet visar att högläsning inte är prioriterat i verksamheten utifrån ett lärandesyfte genom att den planerade högläsningen sker av organisatoriska skäl. Från samtliga intervjuer framkommer det dock att det finns en medvetenhet om hur de kan använda högläsning för att stimulera barns andraspråksutveckling. Boken utgör goda möjligheter till att främja barnens inlärning av ett annat språk genom att bilderna stödjer och kompletterar det verbala språket. Att samtal sker i samband med läsningen ses som viktigt för barnens utveckling av sitt andraspråk. Samtliga förskollärare framhäver betydelsen av att uppmuntra barnen till att använda språket, detta genom att ställa frågor och ta tillvara på barnens initiativtagande.
|
28 |
En undersökning om undervisning i läsförståelseUnosson, Britta January 2016 (has links)
Detta examensarbete studerar hur begreppet läsförståelse framställs i vald forskning och litteratur med fokus på hur undervisning i området kan utformas för att öka elevers läsförståelse. I arbetet analyseras både boksamtal och läromedlet Läsförståelse för att se hur läsförståelse övas i dem. Boksamtal är ett stort begrepp och detta arbete utgår från Aidan Chambers tankar kring boksamtal och dess struktur. Metoden som använts för att analysera Läsförståelse är närläsning. Svaren på forskningsfrågorna baseras på forskning och litteratur ur forskningsbakgrunden samt efter närläsningen av Läsförståelse. I arbetet används de nationella proven för årskurs 3 som en riktlinje för hur undervisningen bör utformas. Detta då de nationella proven är en av de faktorer som visar på försämrade resultat i läsförståelse. I studiens resultat har Läsförståelse jämförts med forskning och litteratur som finns i forskningsbakgrunden och det visar på att läromedlet inte förhåller sig till de riktlinjer och tips forskningen förespråkar. Flera av forskarna och författarna i forskningsbakgrunden poängterar vikten av att samtala i grupp kring den text en elev tagit till sig för ökad läsförståelse.
|
29 |
Högläsning i förskolanOlofsson, Henric January 2016 (has links)
Syftet med denna studie var att redogöra hur pedagoger på två förskolor arbetar, tolkar och använder sig av fenomenet högläsning i sin pedagogiska verksamhet. Studiens material är insamlat genom fokussamtal/intervju vars grund utgjorts från dagboksanteckningar. Dagböcker fördes av nio pedagoger varav endast tre pedagoger möjliggjordes för fokussamtal/intervju. Studiens resultat presenteras i fem teman; struktur för högläsningens organisation, högläsningens syfte, språkligutveckling och verklighetsförankring, utveckling av verksamheten och skillnader mellan studiens institutioner. Resultatet från studien visar att pedagogerna ser högläsning som en bra metod för att utveckla barns intresse för böcker och utveckla barns språkliga- och kommunikativa förmågor såväl som barns förmåga att fantisera. Det blir också tydligt att högläsning trots dess lärande förmågor i många fall används som metod vars huvudfokus är att ge barnen avkoppling – en omsorgsbit. De pedagoger som intervjuats är eniga om att högläsning är något njutbart men att den pedagogiska tanken bakom högläsningens utförande samt bokval blir något i skymundan – men den pedagogiska underliggande tanken tonas fram och synliggörs allteftersom under våra samtal... / <p>Godkännandedatum: 2016-06-05</p>
|
30 |
Högläsning: Ett pedagogiskt verktyg för ökad motivation och läsförståelse : En kvalitativ studie om högläsning på mellanstadiet.Navén, Elin January 2015 (has links)
The aim of this study was to investigate how four middle school teachers use and process the contents in read-aloud books, to stimulate the pupils interest in reading and increase reading comprehension. A qualitative approach was used to collect data, through interviews and observations. The findings show that all of the teachers work with read-aloud books regularly. The teachers state that read-aloud books have a positive effect on pupils language, vocabulary, reading comprehension, imagination and ability to reflect. The teachers have three distinctive purposes with read aloud-books, a moment of relaxation, create an interest in books and increase the pupils reading comprehension. The teachers process the contents through discussion and reflection by using "En läsande klass" or/and Aidan Chambers model for book reading. The result also show a decreasing interest in reading, which the teachers try to stimulate the pupils interest by reading and recommend good books.
|
Page generated in 0.0412 seconds