Spelling suggestions: "subject:"business"" "subject:"business's""
1 |
Allmännyttiga bostadsbolags utmaningar med miljonprogrammet : Socialt ansvarstagande kontra affärsmässighetFornaeus, Joakim, Mattsson, Rickard January 2012 (has links)
Titel: Allmännyttiga bostadsbolags utmaningar med miljonprogrammet – Samhällsansvar kontra affärsmässighet Nivå: C-uppsats i ämnet företagsekonomi Författare: Joakim Fornaeus och Rickard Mattsson Handledare: Lars Steiner Datum: 2012-Maj Syfte: Syftet med denna uppsats är att beskriva och analysera hur allmännyttiga kommunala bostadsbolag hanterar problemen med miljonprogrammet på ett affärsmässigt och samtidigt socialt ansvarsfullt sätt. Metod: Denna studie har bedrivits med en kvalitativ vetenskaplig metod. Vi har genomfört totalt fyra intervjuer varav två per telefon, med personer från tre olika företag samt en person från hyresgästföreningen. Resultat & slutsats: Det måste helt enkelt till en rad regelförändringar som ger bättre ekonomiska förutsättningar för allmännyttiga bostadsbolag om man från statens sida även i fortsättningen vill se allmännyttiga bostadsbolag som framträdande aktörer på bostadsmarknaden. Förslag till fortsatt forskning: Ett förslag till vidare forskning är att man skulle räkna på vilka förslag till lösningar som är mest realistiska. Vidare vilka som är mest gynnsamma för dels samhället men också för bostadsbolaget som sådant. Det skulle också vara intressant att se vad som händer om det nu inte skulle bli några regelförändringar. Hur länge klarar de allmännyttiga bostadsbolagen en sådan situation? Uppsatsens bidrag: Denna studie synliggör att detta är ett problem samt vad det innebär. Den bistår med en jämförelse mellan samhällsansvar och affärsmässighet som visar att det finns vissa motsättningar i detta. Nyckelord: Samhällsansvar, allmännyttiga bostadsbolag, affärsmässighet, miljonprogrammet / Title: Public housing companies challenges with “Miljonprogrammet” – Corporate responsibility versus a businesslike approach Level: Final assignment for Bachelor Degree in Business Administration Author: Joakim Fornaeus and Rickard Mattsson Supervisor: Lars Steiner Date: 2012-May Aim: The aim with this paper is to describe and analyze how public municipal housing companies handle the problems with the Swedish phenomena “Miljonprogrammet” in a businesslike way, while they take a social responsibility. Method: This study has been done in a qualitative scientific method. We have done four interviews, of which two have been done by telephone with three persons from three different companies and one person from Hyresgästföreningen. Result & Conclusions: Simply, there must be some changing of the laws to make better economical conditions for public municipal housing companies if the government wants the companies to continue to be prominent players on the housing market. Suggestions for future research: One of our suggestions for further research is to calculate which suggestion that is most realistic. Further on what will be most beneficial for society but also for the housing companies itself. It would also be interesting to see what would happen if there would no changes of the law. How long would the housing companies manage a situation like that? Contribution of the thesis: This study reveals that this is a problem and what it means. It also contributes with a comparison between social responsibility and a businesslike approach that shows that there are some contradictions between these two aspects. Key words: Social responsibility, Public municipal housing companies, Businesslike approach, “miljonprogrammet”
|
2 |
Revisor - en yrkesroll i förändring : En kvalitativ studie ur tre perspektiv; blivande, nuvarande och före detta medlemmar i revisorsprofessionenEdman, Sofie, Eriksson, Emma January 2018 (has links)
Revisorsprofessionen står inför en stor utmaning i och med en hög personalomsättning och närliggande pensionsavgångar. Förutsedda konsekvenser är en försämrad kvalitet på arbetet, sämre expertis, ifrågasatt oberoende samt ökad arbetsbelastning för kvarvarande revisorer. Tidigare studier visar att icke överensstämmande förväntningar påverkar revisionsmedarbetarnas intentioner att byta yrkesinriktning. Examensarbetet ämnar således identifiera och skapa förståelse för vilka förväntningar som finns på yrkesrollen samt hur den upplevs i realiteten. För att besvara syftet har intervjuer utförts med framtida, nuvarande och före detta medlemmar i revisorsprofessionen. Således kan vi kartlägga förväntningar, åsikter kring arbetet i praktiken samt anledningar till valet att byta yrkesinriktning. Examensarbetet är kvalitativt för att kunna skapa förståelse för hur individer tolkar verkligheten. Vi har sedan använt oss av ett interpretativt synsätt, vilket innebär att vi är tolkande vid analysen av vår empiri. Intervjuerna visade att deltagarna förväntade sig att arbetsbelastningen skulle vara hög och ingångslönen låg, men revisionsmedarbetarna uttryckte samtidigt att de blev förvånade över hur pass låg ingångslönen var samt att arbetsbelastningen var betydligt högre än vad de förväntade sig. Detta var även den vanligaste anledningen till att de före detta anställda valde att sluta och lämna revisorsprofessionen. Det visade sig även att de allra flesta deltagarna egentligen inte hade några förväntningar angående vad en revisor gör, och en anledning till detta är att kommunikationen mellan universiteten och revisionsbyråerna är bristfällig. Revisionsbranschen är på väg att förändras och studien indikerar att sociala egenskaper värderas högre än traditionella egenskaper såsom analysförmåga och noggrannhet. Branschens rörelse mot affärsverksamhet riskerar att förminska betydelsen av professionalitet och därmed ifrågasätta förtroendet för branschen. / The accounting profession is facing a huge challenge due to high employee turnover and retirements. Impaired quality, poorer competence and increased workload are predicted consequences. Previous research shows that a mismatch between expectations and reality creates intentions to leave the profession. Therefore, this study aims to identify expectations regarding the accounting profession and how it is perceived. It also aims to create an understanding of perceptions that future, present and former audit staff have about the accounting profession. To answer the purpose of the study we have interviewed students, audit staff and former audit staff. Thus, we can identify expectations, perceptions of work in practice and reasons for not continuing an employment. The study is qualitative to create an understanding of how individuals interpret the reality. Interviews revealed that the participants associated the audit profession with a high workload and a low initial salary, but they were still surprised over required hours and an even lower salary than expected. This expectation-reality gap was the most common reason why former employees decided to quit. It also turned out that most of the participants did not have expectations regarding which assignments an auditor would have, because the communication between universities and audit firms is perceived as inadequate. The audit industry is about to change, and the study indicates that social characteristics are valued higher than characteristics such as analytical ability and accuracy. The movement towards a more businesslike approach downplays the importance of professionalism and is also jeopardizing the confidence in the audit industry.
|
3 |
Avyttring av allmännyttan - på vilka grunder? : En studie av (ideologiska och affärsmässiga) motiv till försäljning av kommunala bostäder i tre skånska kommuner. / Divestment of allmännyttan - on what grounds? : A study of (ideological and businesslike) motives for selling municipal housing in three municipalities in Skåne.Nordbeck, Oscar, Reuter, Alexander January 2021 (has links)
Studien kommer med stöd av befintlig teori gå in mer på detalj kring tre utvalda skånska kommuner som under 2020 sålt en signifikant andel av sitt fastighetsbestånd. Syftet är att undersöka anledningar till försäljning och hur avyttringarna ställer sig i förhållande tillkommunernas bostadsförsörjningsansvar och lagen om kommunala bostadsaktiebolags (SFS 2010:879) villkor att agera utifrån affärsmässiga principer. Med ett kvalitativt tillvägagångssätt med kvantitativa inslag har en sammanfattning gjorts av skånska kommuners försäljningar och soliditet där en mer detaljerad dokumentanalys påbörjades utav kommuner som skiljde sig från resterande. I det här fallet valdes Trelleborgshem, Bjuvsbostäder och Skurupshem. Empirisk data samlades in från offentliga dokument från kommunala ärenden för att sedan analyseras i förhållande till relevant teori. Den gemensamma anledningen till att de tre olika kommunerna sålde andelar av fastighetsbeståndet var att de behövde frigöra kapital, men kapitalets planerade användningsområde varierade. Trelleborgshem ville bygga nya bostäder, Skurupshem ville underhålla befintligt bestånd och bygga ett antal nya bostäder medan Bjuvsbostäder frigjorde kapital främst för utdelning till Bjuvs kommun som hade skulder att betala av. Det finns entydlig ideologisk koppling mellan inställning till försäljning och partitillhörighet i beslutsprocessen för alla tre kommuner. Ledamöter i högerpolitiska partier röstar ofta till fördel för en försäljning medan ledamöter i vänsterpartier röstar mot. Försäljningarna konstateras ha en viss påverkan på kommunernas möjligheter att uppfylla sitt bostadsförsörjningsansvar. Trelleborgshem och Bjuvsbostäder varnade kommunerna att deras möjligheter att bidra till att bostadsförsörjningsansvaret för kommunen minskar i och med försäljningen, medan Skurupshem var i samtyckte med Skurups kommun att en försäljning behövdes för att öka möjligheten att uppfylla bostadsförsörjningsansvaret. Trelleborgshem och Skurupshem agerade affärsmässigt med försäljningen genom att sälja delar av sitt bestånd för finansiering till projekt. Trelleborghem ansåg dock att försäljningen kunde förbättras utifrån en affärsmässig grund. Bjuvsbostäder anser att deras försäljning är ekonomiskt förödande och skapar negativt resultat, vilket är i direkt konflikt med affärsmässiga principer. Bjuvs kommun menar däremot att Bjuvsbostäder överdriver om påverkan på lönsamheten. Om försäljningens förhåller sig till affärsmässiga principer går inte att avgöra i dagsläget eftersom den ekonomiska påverkan är långsiktig. / Based on earlier studies, a study has been established to examine why three prevailing municipalities, during 2020 decided to sell parts of their portfolio and how this coincides with their legislated responsibility to provide housing to their citizens. Furthermore, an examination has been made on the sales’ intrusion on the legislated terms of business-like principles. Using a qualitative method with an element of a quantitative concept, a summary of Scanian municipalities’ sales along with their solidity has been done which helped initiate a more detailed document analysis based on differencing values. In this case the chosen municipal housing companies were Trelleborgshem, Bjuvsbostäder and Skurupshem. Empirical data was gathered from publicly available documents from municipalities, which were then analysed in relation to relevant theories. The common reason for the three municipalities to sell shares of their property portfolio was the need to liquidate capital while the planned area of usage differed. Trelleborgshem wanted to construct new housing while Skurupshem wanted to perform maintenance on existing properties and construct some new housing. Bjuvsbostäder’s reason to sell was to distribute capital to the municipality for them to pay off debts. There is a distinct ideological connection between the outlook of selling and which political party the members of the municipality belong to. Members in right winged parties often vote in favour of selling while left winged party members vote against it. The sales are stated to have a certain effect on the municipalities’ ability to provide housing to their citizens. Trelleborgshem and Bjuvsbostäder warned their respective municipalities that their ability to provide housing was affected by the sales while Skurupshem and Skurup’s municipality agreed that the sale was needed to fulfil their responsibility to provide housing. Trelleborgshem and Skurupshem acted on business-like principles by selling parts of their property portfolio to be able to finance their new projects, although Trelleborgshem considered there to be room for improvement based on business-like values. Bjuvsbostäder considers their sale to be economically devastating for creating negative results, which is in direct conflict with business-like principles, while Bjuv’s municipality considers Bjuvsbostäder’s analysis on the economic consequences to be flawed. Whether the sale is in accordance with business-like principles, will not be noticeable in current time since the results can change long term.
|
Page generated in 0.0496 seconds