61 |
En rolig och meningsfull tambursituation : En fallstudie om kommunikativa strategier i samspel mellan pedagoger och barn i förskolan.Torstensson, Linda January 2017 (has links)
Syftet med studien är att skapa kunskap om vilka kommunikativa strategier pedagoger använder sig utav för att skapa en meningsfull tambursituation i förskolan. För att undersöka detta syfte har två frågeställningar använts. 1. Hur beskriver pedagogerna en meningsfull tambursituation i förskolan? 2. Vilka kommunikativa strategier används i samspel mellan pedagoger och barn vid på- och avklädning i förskolan? Studien utgår ifrån ett sociokulturellt perspektiv med Vygotskijs teorier om kommunikation, språk som redskap och kommunikativa stöttor. Det empiriska materialet är av kvalitativ art och har samlats in genom observationer och fokusgruppintervjuer. Studiens resultat visar att pedagogerna försöker skapa meningsfulla tambursituationer, som innebär ett meningsskapande, genom att närma sig barnets perspektiv för att kunna dela uppmärksamhet och skapa samförstånd. För att få möjlighet till detta försöker de planera tambursituationerna och skapa hållbara rutiner, samt att undvika stress då det lätt smittar av sig på barnen. I samspel mellan pedagoger och barn vid på- och avklädning använder pedagogerna beröm, uppmuntran, bekräftelser och tillsägelser samt att de stödjer och utmanar barnen, vilket kan ses som kommunikativa strategier i tambursituationer.
|
62 |
Meningsskapande undervisning : En observationsstudie om vilken kommunikation nyanlända elever möter i idrott och hälsaOlsson, Frida January 2017 (has links)
No description available.
|
63 |
Är min röst lika mycket värd som de andras? : en kvalitativ studie om upplevelsen av delaktighet vid nätverksmöten / Is the value of my voice as high as the other´s? : a qualitative study of the experience of participation during network meetingRahmé, Birgitta, Herbertsson, Amanda January 2016 (has links)
Syfte: Syftet med denna studie är att beskriva, jämföra och analysera hur unga vuxna med NPF och nätverksledare upplever brukarens delaktighet vid nätverksmöten, som arrangeras i avsikt att samverka för brukarens bästa. Vidare syftar studien till att analysera delaktighetsfrämjande arbete hos nätverksledarna. Frågeställningar: • Vilken upplevelse av brukarens delaktighet beskriver informanterna vid nätverksmöten? • Vilken betydelse har samverkan för brukarens upplevelse av delaktighet vid nätverksmöten? • Hur beskriver nätverksledarna sitt delaktighetsfrämjande arbete? Teori: Studiens teoretiska perspektiv är symbolisk interaktionism med de centrala begreppen delaktighet, samverkan och meningsskapande vilka används för att tolka empirin. Metod: Utifrån en kvalitativ metod har sex halvstrukturerade intervjuer genomförts, varav tre med brukare som det arrangerats nätverksmöten kring samt tre med nätverksledare. Samtliga informanter kontaktades genom den så kallade snöbollseffekten. För att få svar på studiens syfte och frågeställningar utformades en intervjuguide, vars svar transkriberades och analyserades genom meningskodning. Resultat: Brukarna upplever en större delaktighet vid nätverksmöten än vid andra situationer i vardagen. Nätverksledarna är mer positiva i sina uppfattningar än brukarna. Det framkommer att brukarens upplevelse av delaktighet handlar om att vara en del av ett sammanhang. Hindrande faktorer för samverkan är hindrande för brukarens upplevelse av delaktighet. Nätverksledarnas delaktighetsfrämjande arbete grundar sig i en ständig återkoppling till brukaren och dialog mellan deltagarna.
|
64 |
”Så tycktes det mig efteråt.” : En studie av vad det självbiografiska skrivandet kan göra för människans självförståelse och meningsskapandeAminder, Matilda January 2019 (has links)
No description available.
|
65 |
”Får jag säga det på mitt språk?” : En kvalitativ studie av translanguaging som en meningsskapande metod i det flerspråkiga klassrummets matematikundervisning / "May I say it in my language?" : A qualitative study on translanguaging as a meaning-making method in the multilingual classroom's mathematics teachingPopa, Mihaela, Kozma, Isabella January 2019 (has links)
Den här kvalitativa studien fokuserar på translanguaging strategier i matematikundervisningen. Syftet med studien är att undersöka på vilket sätt translanguaging kan användas som en meningsskapande metod inom matematiken i grundskolans tidigare år. En observation genomfördes för att undersöka vilka strategier som används inom translanguaging och hur dessa kan utveckla elevernas förståelse och meningsskapande för det matematiska innehållet. Den teoretiska utgångspunkten är den sociokulturella teorin och community of practice som fokuserar på att lärande, mening och förståelse sker i social gemenskap. Under observationerna återkom följande translanguaging strategier: kollaborativ lärgrupp, stimulering av inre språk och översättning. Resultatet visar att användningen av de observerade translanguaging strategierna bidrar till att skapa mening och förståelse för det matematiska innehållet, öka elevernas engagemang samt skapa en tillhörighetskänsla. Det här framkom i de matematiska samtalen som pågick mellan eleverna men också genom det stöd som pedagogerna gav.
|
66 |
Säg det på ditt språk! : En systematisk litteraturstudie om translanguaging som en pedagogisk resurs i det flerspråkiga klassrummets matematikundervisning / You can say it in your language! : A systematic literature study on translanguaging as a pedagogical resource in the multilingual classroom's mathematics teachingKozma, Isabella, Popa, Mihaela January 2018 (has links)
Följande systematiska litteraturstudie har sin utgångspunkt i translanguaging och matematikundervisning. Syftet med studien är att beskriva resultat av forskning om translanguaging som en pedagogisk strategi inom det flerspråkiga klassrummets matematikundervisning. Frågeställningarna fokuserar på vad tidigare forskning kommit fram till när det gäller användningen av translanguaging i matematikundervisningen i grundskolan och vilka vetenskapliga teorier som forskningen utgår från. Resultatet bygger på 15 vetenskapliga publikationer som har sorterats i ett kategoriseringsschema där olika språkstrategier beskrivs inom translanguaging i matematikundervisningen och i andra ämnen. De teoretiska synvinklarna som forskningen utgår från är sociokulturellt perspektiv, community of practice och Bakhtins teori om dialog, vilka alla fokuserar på att lärande och förståelse sker i gemenskap med andra, vilket också är grunden för translanguaging. Resultatet visar att translanguaging är en meningsskapande pedagogisk strategi som tar tillvara de språkresurser som flerspråkiga elever besitter. Forskningen framhåller också olika strategier som är användbara inom translanguaging för att förståelse och lärande ska ske.
|
67 |
Så blir SVT.se en drömsajt för barn : – En användarorienterad studie om barns Internetanvändning och Sveriges TelevisionJacobsson, Emma, Kristoffersson, Frida January 2009 (has links)
<p>Syfte: Syftet med studien var att undersöka hur SVT Interactive (SVTi) kan utveckla sitt strategiska arbete med sin webbplats gentemot den unga publiken, i åldrarna 9-12 år, i dagens digitala medielandskap. Uppsatsen är en del i projektet ’Unga nätkulturer’ som finansieras av KK-stiftelsen.</p><p>Metod: I studien har vi tillämpat kvalitativa gruppintervjuer tillsammans med den visuella metoden, teckningar.</p><p>Resultat: Barns drömsajt består av kommunikation, interaktion (främst i form av olika spel), design och personlighet. Det är viktigt för dem att de kan göra något mer än ”bara” läsa.</p>
|
68 |
Pedagogers handlingar i kommunikativa möten med tvåspråkiga barn - en studie på en multikulturell förskolaBruun, Gabriella, Bruun, Josefina, Chiarantona, Pernilla January 2007 (has links)
<p>Ett barn som kommer hit som flykting eller är född i Sverige av föräldrar med flyktingbakgrund, har rättighet att gå på svensk förskola. För att det tvåspråkiga barnet ska få ett meningsskapande i de olika kontexterna de befinner sig i, är pedagogen på förskolan viktig. Pedagogen kan kommunicera både verbalt och ickeverbalt med det tvåspråkiga barnet och hur det görs, vilka möjligheter och begränsningar som finns och vilken betydelse det får för barnen kommer att belysas i studien. </p><p>I studien har metodtriangulering används för att bekräfta att det som sker i observationerna stämmer överens med det som sägs i intervjuerna för att validiteten i studien ska öka. Utgångspunkten är en empirisk ideografisk forskningsansats, där syftet är att kunna dra paralleller till</p><p>andra förskolor utifrån den förskola som studien utgår ifrån.</p><p>Teorier som används är kommunikationsteorier för att belysa hur kommunikationen upprätthålls mellan pedagoger och barn. Det sociokulturella perspektivet använts i syfte att visa hur pedagogerna kan fungera som</p><p>medierande redskap för barns eningsskapande. Den tredje och sista teorin är Bronfenbrenners utvecklingsekologiska modell som belyser föräldrakontaktens vikt för barnets språkutveckling.</p><p>Resultatet visar att pedagogerna använder det icke – verbala kommunikationssättet som komplement till det verbala i de kommunikativa mötena och att det får betydelse och bidrar till ett meningsskapande hos tvåspråkiga barn.</p>
|
69 |
Meningsskapande inom Uddeholm Tooling ABEvegren, Josefin, Lindström, Anders Junior January 2007 (has links)
<p>År 1668 anlades Uddeholms första järnverk i Värmland och år 1873 grundades företaget Hagfors Järnverk. Sedan dess har företaget varit verksamt, idag under namnet Uddeholm Tooling AB. De senaste decennierna har konkurrensen på världens stålmarknad tilltagit och behovet av att vara produktiv är idag avgörande för Uddeholm Tooling AB:s överlevnad och välgång. Företaget ser sina anställda som sin viktigaste resurs för att möta den hårda konkurrensen. Således måste de anställda involveras och engageras i företagets produktivitetssträvan, som ett led i det implementerar Uddeholm Tooling AB ett förbättringsarbete, där Ordning och Reda är den första etappen.</p><p>I företagets förbättringsarbete har vår ansats varit att kvalitativt undersöka och problematisera medarbetares meningsskapande kring Ordning och Reda. Vi har valt att begränsa vår studie till medarbetarna i en av Uddeholm Tooling AB:s enheter; Terminalen, där vi har observerat och intervjuat delar av personalen kring förbättringsarbetet.</p><p>I alla former av förändringar tvingas människor att skapa sig ny mening. I det här fallet, för medarbetarna i Terminalen, skapas mening och därav tolkning kring förbättringsarbetet Ordning och Reda. Vår studie belyser vikten av transformerad kommunikation kring förändringar och de kulturella och institutionella kontexternas inverkan på meningsskapande. Vi hävdar att det inom Uddeholm Tooling AB finns en diskrepans mellan medarbetares och lednings åsikt gällande förbättringsarbetet Ordning och Reda. Uddeholm Tooling AB:s ledning ser Ordning och Reda som ett steg i att öka företagets produktivitet, medan medarbetarna i Terminalen ser samma arbete som ett städprojekt. Vi menar att medarbetare med skilda sociala verkligheter, baserade på organisationskultur, institutioner och tidigare meningsskapande, utifrån en given information ser olika betydelse och innebörd. Tolkningen av informationen skiljer sig markant åt, vilket återspeglas i medarbetarnas meningsskapande.</p> / <p>As early as 1668 the first ironworks were established in Värmland and since 1873 the enterprise has been located in Hagfors, now known as Uddeholm Tooling AB. Decisive for the survival of the business is to stress productivity in the fierce competition among the world’s producers. The employees are seen as the enterprise most valuable resource in its fight for survival and profitability. Therefore their participation is important in any improvements within Uddeholm Tooling AB. To improve the competitiveness of the enterprise, Uddeholm Tooling AB implemented Ordning och Reda, as the first step of four to become more productive.</p><p>We have made a qualitative study, aiming to concretize the understanding of the employees’ sensemaking regarding the work improvement Ordning och Reda. Our study is limited to one unit within Uddeholm Tooling AB; the Terminalen, where we have observed and interviewed the employees concerned.</p><p>By nature, people try to make sense of every alterations and new situations. In this case the employees make sense and create interpretations concerning the improvement Ordning och Reda. Our study stresses the importance of a transformed message based on the knowledge and awareness of the significance of organization culture and institutions. We argue that this is a crucial part of the creation of a uniformed meaning between parties. Within Uddeholm Tooling AB we have discovered a discrepancy among management and employees sensemaking about Ordning och Reda. Different social realities, based on cultural and institutional contexts, seem to conduct diverse interpretations.</p>
|
70 |
Meningsskapande inom Uddeholm Tooling ABEvegren, Josefin, Lindström, Anders Junior January 2007 (has links)
År 1668 anlades Uddeholms första järnverk i Värmland och år 1873 grundades företaget Hagfors Järnverk. Sedan dess har företaget varit verksamt, idag under namnet Uddeholm Tooling AB. De senaste decennierna har konkurrensen på världens stålmarknad tilltagit och behovet av att vara produktiv är idag avgörande för Uddeholm Tooling AB:s överlevnad och välgång. Företaget ser sina anställda som sin viktigaste resurs för att möta den hårda konkurrensen. Således måste de anställda involveras och engageras i företagets produktivitetssträvan, som ett led i det implementerar Uddeholm Tooling AB ett förbättringsarbete, där Ordning och Reda är den första etappen. I företagets förbättringsarbete har vår ansats varit att kvalitativt undersöka och problematisera medarbetares meningsskapande kring Ordning och Reda. Vi har valt att begränsa vår studie till medarbetarna i en av Uddeholm Tooling AB:s enheter; Terminalen, där vi har observerat och intervjuat delar av personalen kring förbättringsarbetet. I alla former av förändringar tvingas människor att skapa sig ny mening. I det här fallet, för medarbetarna i Terminalen, skapas mening och därav tolkning kring förbättringsarbetet Ordning och Reda. Vår studie belyser vikten av transformerad kommunikation kring förändringar och de kulturella och institutionella kontexternas inverkan på meningsskapande. Vi hävdar att det inom Uddeholm Tooling AB finns en diskrepans mellan medarbetares och lednings åsikt gällande förbättringsarbetet Ordning och Reda. Uddeholm Tooling AB:s ledning ser Ordning och Reda som ett steg i att öka företagets produktivitet, medan medarbetarna i Terminalen ser samma arbete som ett städprojekt. Vi menar att medarbetare med skilda sociala verkligheter, baserade på organisationskultur, institutioner och tidigare meningsskapande, utifrån en given information ser olika betydelse och innebörd. Tolkningen av informationen skiljer sig markant åt, vilket återspeglas i medarbetarnas meningsskapande. / As early as 1668 the first ironworks were established in Värmland and since 1873 the enterprise has been located in Hagfors, now known as Uddeholm Tooling AB. Decisive for the survival of the business is to stress productivity in the fierce competition among the world’s producers. The employees are seen as the enterprise most valuable resource in its fight for survival and profitability. Therefore their participation is important in any improvements within Uddeholm Tooling AB. To improve the competitiveness of the enterprise, Uddeholm Tooling AB implemented Ordning och Reda, as the first step of four to become more productive. We have made a qualitative study, aiming to concretize the understanding of the employees’ sensemaking regarding the work improvement Ordning och Reda. Our study is limited to one unit within Uddeholm Tooling AB; the Terminalen, where we have observed and interviewed the employees concerned. By nature, people try to make sense of every alterations and new situations. In this case the employees make sense and create interpretations concerning the improvement Ordning och Reda. Our study stresses the importance of a transformed message based on the knowledge and awareness of the significance of organization culture and institutions. We argue that this is a crucial part of the creation of a uniformed meaning between parties. Within Uddeholm Tooling AB we have discovered a discrepancy among management and employees sensemaking about Ordning och Reda. Different social realities, based on cultural and institutional contexts, seem to conduct diverse interpretations.
|
Page generated in 0.175 seconds