161 |
En studie om Svenska elitfotbollsföreningars rekryteringsprocess och bedömning av fotbollsspelare / A study of Swedish elite football clubs recruitment processes and assessment of football players.Fors, August January 2016 (has links)
Denna uppsats syftade till att undersöka svenska elitfotbollsföreningars rekryteringsarbete och bedömning av egenskaper och förmågor hos spelare. Fyra av fem föreningar tillhörande högsta serien i svensk fotboll, Allsvenskan har medverkat medan en av de fem är en förening som för tillfället befinner sig i Division 1 men har stor erfarenhet av svensk elitfotboll. För att kunna svara på uppsatsen syfte valdes en kvalitativ metod i form av intervjuer. Insamlingsmetoden av data för denna uppsats grundade sig i att få så utförliga svar som möjligt av respondenterna därför valdes semistrukturerade intervjumetod. Resultatet visar på att rekryteringsarbete är en vital del hos varje förening och att det är oerhört viktigt att göra en tydlig behovsanalys ihop med att vara noggrann i sitt researcharbete. Uppsatsen visar på att det finns en koppling mellan näringslivets angreppsätt vad gäller rekrytering som kan appliceras på fotbollsvärlden men även hur det de båda världarna skiljer sig åt. Det som skiljer dem åt är att inom näringslivet arbetar man mer strukturerat med hjälp av olika tester och intervjuer medan inom fotbollen så är referenstagande en vital del i en rekrytering tillsammans med noggrann scoutingprocess. Att göra en noga behovsanalys innan rekryteringsprocessen är något som de båda organisationerna lägger stor vikt vid.
|
162 |
Åkerbränsle från fält till Borås Kraftvärmeverk / Agrifuels from field till Borås Combined heat and power plantPrir, Pegah January 2016 (has links)
Borås Energi och Miljö AB vill använda en blandning av ett annat bränsle till exempel åkerbränsle eller energigräs (rörflen) med skogsflis för kraftvärmeproduktion. I detta exjobb har ett försök gjorts för att gå genom möjligheter för odling av olika typer av åkerbränsle och energigräs i Sjuhäradsområdet. Diskussioner har gjorts med erfarna entreprenörer och en ekonomisk uppskattning för odling och transport till anläggningen i Borås har genomförts. En granskning av forskning kring förbränningsegenskaper för olika åkerbränsle och energi gräs har även gjorts i detta arbete. Syftet med studien är att visa vilket bränsle som är mest lönsamma att investera i för sameldning med skogsflis i Borås Energi och Miljös pannor. Resultatet blev det rörflen som den mest lönsamma grödan.
|
163 |
Den upplevda ensamheten : Intensivvårdssjuksköterskors upplevelser och erfarenheter av intrahospitala transporter av ventilatorbehandlade patienterGustafsson, Joel, Karlsson, Simon January 2016 (has links)
Intrahospitala transporter är riskfyllda, det är rådande konsensus, och desto sjukare patienten är desto större är risken att drabbas för negativa händelser. Majoriteten av patienterna som vårdas på en intensivvårdsavdelning kommer någon gång att behöva genomgå just detta riskmoment. Det är dock inte bara patienterna som riskerar att fara illa. Även sjuksköterskan hamnar i en utsatt situation då risken för avvikande händelser eller vårdskador ökar. Detta examensarbete med en kvalitativ induktiv ansats syftar till att belysa intensivvårdssjuksköterskors erfarenheter och upplevelser kring att genomföra en intrahospital transport av ventilatorbehandlade patienter. Datainsamling har skett med semistrukturerade intervjuer på tre olika intensivvårdsavdelningar i Västra Götalandsregionen under våren 2016. Totalt har åtta intervjuer genomförts. Den insamlade datan har sedan analyserats med hjälp av kvalitativ innehållsanalys och presenteras i 10 subkategorier indelade i tre huvudkategorier. Det tre huvudkategorierna är följande: Personalrelaterade, patientrelaterade och miljörelaterade faktorer. Det framkom i resultatet att intensivvårdssjuksköterskor tänker mycket på de risker som kan uppstå under en intrahospital transport men också att det för sjuksköterskorna kan associeras med en känsla av att vara ensam eller utsatt. Faktorer som framkom som viktiga för att sjuksköterskorna skulle känna sig trygga i sitt arbete var att de hade stöd från sina mer erfarna kollegor för att skapa ett så optimalt temarbete som möjligt.
|
164 |
"Det blir mycket konflikter" : En kvalitativ studie om hur en begränsad skolgårdsyta inverkar på barns lek. / "It generates a lot of conflicts" : A qualitative study of limited schoolyard´s effect on childrens play.Andersen, Malin, Bergkvist, Erika January 2016 (has links)
Syftet med den här studien är att genom intervjuer med fritidslärare få förståelse för och ökad kunskap om hur de anser att en skolgård med begränsad yta inverkar på barns lek. Vi har använt oss av följande frågeställningar: Hur uppfattar fritidslärarna sin skolgård? Hur uppfattar fritidslärarna skolgårdens lekmöjligheter? På vilket sätt anser fritidslärarna att den begränsade skolgårdsytan inverkar på leken? Forskningen visar att en variationsrik miljö bidrar till mer aktiva lekar. Många studier visar även att skapande av egna platser är en viktig del i utformningen av barns lek. Den naturliga miljön i form av buskar och träd inbjuder till mer varierande lek medan asfaltsytorna erbjuder pulshöjande och tävlingsinriktade lekar. I studien används en kvalitativ metod med semistrukturerade intervjuer med fem fritidslärare. För att analysera vårt resultat har vi använt oss av affordanceteorin, ramfaktorteorin, Grahns (1997) perspektiv på den fysiska miljön samt sju stycken begrepp från Grahn (2003) som vi använder som diskussionsnycklar. Studiens resultat visar att samtliga fritidslärare anser att det blir mer konflikter när skolgårdsytan är begränsad och för liten i förhållande till de rekommendationer som finns. Det visade sig även att eleverna har sämre möjligheter till platsskapande då ytan inte räcker till åt alla elever.
|
165 |
Jag skulle vilja ha en regnbåge : Barns perspektiv på fritidshemmets fysiska miljöerStrömberg, Agnes, Andersson, Emelie January 2016 (has links)
Studiens syfte är att undersöka fritidshemmets inom- och utomhusmiljö ur ett barns perspektiv. Tidigare forskning (Lindblad, 1993) anser att huvudsyftet för den fysiska miljön är att inspirera barn till lek och utveckling. Miljöerna bör därför vara flexibla och föränderliga efter barngruppens behov så att barnen motiveras till nytt skapande. Vi besökte tre olika skolor och genomförde sex kvalitativa intervjuer där varje fokusgrupp fick svara på frågor om fritidshemmets miljöer. Barnen vi valde att intervjua var i åldrarna 7-9 år då de spenderar mest aktiv tid på fritids. De fick visa oss runt i de olika miljöerna. De observationer vi gjorde under rundvandringen har vi använt för att beskriva miljön. Vi valde att intervjua tre pojkgrupper och tre flickgrupper för att se om det framkom ett genusmönster i samtalen med barnen. Resultatet visar att många barn var nöjda med lokalerna och möbleringen, medan ett par grupper ville se en förändring. De grupper som ville se en förändring ansåg att det behövdes fler små rum som antingen är tematiska eller flexibla utefter barnens egna intressen. Nästintill alla barnen tyckte att skolgården var tråkig och att det fanns för lite redskap. Barnen ansåg att det fanns för mycket tomma ytor utomhus, vilket gjorde det svårt för dem att leka ostört. Resultatet visar även genusmönster i det pojkar och flickor svarade. Det mest utstickande var vilka färger barnen önskade samt vad de ansåg saknades på fritidshemmet. Flickorna ville ha ljusare färger som rosa, lila och guld samt att få hänga upp sina egna alster på väggarna. Pojkarna däremot ville ha mörkare färger som blå, svart och röd eller att väggarna skulle kläs av motivtapeter med tuffa monstertrucks och blodiga zombies. Flickornas önskningar var att få in mer dekorativa ting på fritidshemmet som pysselmaterial, filtar och kuddar. Pojkarna hade dock andra åsikter, de ville ha större redskap ute på skolgården och fler spel. Slutsatsen i studien är att vi bör ta vara på barnens perspektiv och utifrån dem fokusera på både skillnader och likheter som finns mellan de två könen för att skapa miljöer där barnen kan utvecklas och växa som individer.
|
166 |
Förskolegården : En plats för lärande och viktiga möten med naturenJohnson, Frida, Johansson, Martina January 2016 (has links)
Syftet med denna studie är att fördjupa kunskapen om utemiljön, mer specifikt förskolegården som en resurs i det pedagogiska arbetet med barnen. Detta görs genom att studera på vilket sätt förskolegården används i aktiviteter som syftar till lärande kring naturvetenskap och miljö- och naturvårdsfrågor. Baserat på syftet har följande frågeställning utarbetats. På vilket sätt organiserar förskollärare för möjligheter samt utför aktiviteter för lärande kring naturvetenskap och miljö- och naturvårdsfrågor under utevistelsen på förskolegården? Studien utgår från ett sociokulturellt perspektiv och Vygotskijs tankar om lärande genom interaktion där samspel, miljö och intresse har betydelse. För att besvara studiens frågeställningar genomfördes fem kvalitativa intervjuer med förskollärare. För att visa förskolegårdarnas olika förutsättningar gjordes även skisser av dessa. Samtal kring pedagogisk dokumentation från de fem förskolorna ligger också till grund för studiens resultat. Resultatet visar bland annat att förskollärarna i det naturvetenskapliga lärandet främst använder sig av de spontana lärsituationer som uppstår under vistelsen på förskolegården. Det erbjudna materialet på förskolegården skapar olika möjligheter. Mindre mängd tillfört material och färre lekredskap leder till mer utforskande av naturmaterialet i leken. Gårdens innehåll verkar även ha avgörande betydelse för vad som används av förskollärarna i det naturvetenskapliga utforskandet.
|
167 |
Barns tankar om sitt lärande i förskolans utomhusmiljö : En kvalitativ fallstudie i tre förskolorBergenheim, Love, Elwerson, Jim January 2016 (has links)
Under vår verksamhetförlagda utbildning har vi lagt märke till att förskolans utomhusmiljö inte används som en plats för lärande. Det har varit mycket ovanligt att pedagoger genomfört planerade aktiviteter utomhus, något som står i kontrast till hur inomhusmiljön används. Vihar också läst kurslitteratur och artiklar som lyfter fram just lärande utomhus som något positivt under vår utbildning. Ett intresse som har växt fram är hur detta kan påverka barnen i förskolan. Det ville vi ta reda på och vi ville undersöka vad barnen själva ansåg om sitt lärande. Genom att prata med barnen har vi lyckats lyfta fram vad de tycker och tänker om att vara ute. När barnen har delat med sig av sina tankar har det gett oss insikt i vad som är viktigt för dem och hur olika faktorer i förskolan påverkar deras möjligheter att leka och lära sig, både på förskolegården och i skogen. Utöver barnsamtal har vi observerat tre förskolegårdar och pedagogers agerande, samt genomfört intervjuer med pedagoger om hur de använder utomhusmiljön. Vår studie har visat oss att den fysiska miljön och pedagogers agerande är faktorer som på ett avgörande sätt spelar in på vilka möjligheter för lärande barnen har. En slutsats i vår studie visar att det är viktigt att se till kombinationen av de två faktorerna då man ska utvärdera förutsättningarna för lärande i utomhusmiljön på förskolan.
|
168 |
Den fysiska miljöns påverkan på individer med demenssjukdomVedin, Linn, Pettersson, Lovisa January 2016 (has links)
Demens är en neurodegenerativ sjukdom där kognitiv och funktionell nedsättning uppstår. Det finns inget botemedel för demenssjukdom utan målet är att förbättra och stödja livet för individerna som drabbats, vilket kan tillämpas genom anpassning av den fysiska miljön. Syftet med litteraturstudien var att belysa den fysiska miljöns påverkan på individer med demenssjukdom utifrån vårdpersonal och forskares uppfattningar. Metoden som tillämpades var en litteraturstudie enligt Polit och Becks (2012) nio-stegsmodell med datainsamling genom databaserna Cinahl och PubMed. Artiklarna genomgick Polit och Becks (2012) granskningsmallar för kvalitativa respektive kvantitativa studier. Detta resulterade i 12 vetenskapliga artiklar som bearbetades till olika teman. Resultatet redovisades med fem olika teman: minskad agitation, ökad orienteringsförmåga, ökat engagemang och uppmärksamhet, ökad social interaktion och ökat välbefinnande. Slutsatsen var att individerna med demenssjukdom påverkades av den fysiska miljön genom att den utbringade lugn, autonomi, trygghet, självständighet, frihet, värdighet och en känsla av att ha kontroll och att känna sig hemma. Detta samtidigt som personalen kunde få mer tid till att umgås och/eller utföra aktiviteter med individerna.
|
169 |
Litterära personbeskrivningar : som en del av barns utveckling av läsförståelseLovén, Jenny January 2016 (has links)
The aim of this study is to investigate how a number of 9-10 year old students experience and describe literary characters and how they experience the text’s environment when the description is limited. As I examine this as part of students reading comprehension, I also want to see how they make connections when talking about the current text. By presenting a text for the students where it is not obvious who the narrator is, I have tried to find out how students think when they encounter literary personalities and how they perceive the environment. Students have been listening to Astrid Lindgren's "The dragon with red eyes" and received the instruction that they should concentrate on the narrator who is also a character in the story. The investigation is based on the student illustrations of the narrator and answers from group discussions. The theoretical frame is founded on text-to-text connection, text-to-self connection or text-to-world connection. The investigation shows that the text-to-text and text-to-self connection is closest at hand when the children analyze the literary personality. Maybe their own family constellations have affected their analysis, given that 81.2% of girls illustrated the narrator as a girl. When I analyzed how girls and boys experienced the narrator it shows that the girls more so than boys identified the narrator of their own sex. They could very well make connections when talking about the text and had experienced many internal images in terms of the story, the environment and the narrator.
|
170 |
Åldershomogena och åldersblandade barngrupper : Nackdelar och fördelar samt gruppsammansättningens betydelse för förskolebarnAslani, Nina, Gleisner Själin, Emma January 2015 (has links)
Syftet med studien är att undersöka vad verksamma pedagoger har för åsikter då det gäller åldershomogena och åldersblandade barngrupper och hur gruppsammansättningen påverkar förskolebarn. Detta sker genom kvalitativa intervjuer med åtta pedagoger på fyra olika förskolor. För att få en stor spridning i uppfattningar har pedagoger med varierade erfarenheter intervjuats. Studien visar att miljöns utförande ser olika ut beroende på vilken gruppering som används på förskolorna. Den visar också att pedagogisk planering och arbetet mot läroplanens mål är något som fungerar på ett enklare sätt i åldershomogena barngrupper. Studien visar slutligen att barn inte alltid får tillgång till äldre förebilder i åldershomogena barngrupper.
|
Page generated in 0.0289 seconds