Spelling suggestions: "subject:"platsbaserad lärande"" "subject:"platsbaserade lärande""
1 |
Barns tankar om sitt lärande i förskolans utomhusmiljö : En kvalitativ fallstudie i tre förskolorBergenheim, Love, Elwerson, Jim January 2016 (has links)
Under vår verksamhetförlagda utbildning har vi lagt märke till att förskolans utomhusmiljö inte används som en plats för lärande. Det har varit mycket ovanligt att pedagoger genomfört planerade aktiviteter utomhus, något som står i kontrast till hur inomhusmiljön används. Vihar också läst kurslitteratur och artiklar som lyfter fram just lärande utomhus som något positivt under vår utbildning. Ett intresse som har växt fram är hur detta kan påverka barnen i förskolan. Det ville vi ta reda på och vi ville undersöka vad barnen själva ansåg om sitt lärande. Genom att prata med barnen har vi lyckats lyfta fram vad de tycker och tänker om att vara ute. När barnen har delat med sig av sina tankar har det gett oss insikt i vad som är viktigt för dem och hur olika faktorer i förskolan påverkar deras möjligheter att leka och lära sig, både på förskolegården och i skogen. Utöver barnsamtal har vi observerat tre förskolegårdar och pedagogers agerande, samt genomfört intervjuer med pedagoger om hur de använder utomhusmiljön. Vår studie har visat oss att den fysiska miljön och pedagogers agerande är faktorer som på ett avgörande sätt spelar in på vilka möjligheter för lärande barnen har. En slutsats i vår studie visar att det är viktigt att se till kombinationen av de två faktorerna då man ska utvärdera förutsättningarna för lärande i utomhusmiljön på förskolan.
|
2 |
Staden som resurs i historieundervisningen : En tematisk analys av hur elever upplever platsens betydelse för lärande i arbetet med lokalhistoria / The City as a Resource in History Teaching : A Thematic Analysis of how Students Perceive the Importance of Place when Learning Local HistoryHörnblad, Eva January 2020 (has links)
I de skandinaviska länderna är det många lärare som använder närmiljön i undervisningen, men trots detta finns det lite forskningsbaserad kunskap om det praktiska genomförandet. Den forskning som finns är till största del inriktad på miljö, vetenskapliga och geografiska ämnen och få mot historieämnet. Malmö Stad har gjort en satsning att ta fram lektionsmaterial till skolorna där platsbaserat lärande är kopplat till historieundervisningen. Den här studien handlar om elever, som använt sig av lektionsmaterialet, uppfattar att platser som inkluderas i undervisningen påverkar deras lärande. Studiens frågeställningar: På viket sätt inkluderar eleverna ett historiskt perspektiv i sina berättelser om den valda platsen? På vilket sätt beskriver eleverna att platsmedveten undervisning påverkar deras lärande? I den här kvalitativa studien med abduktiv ansats undersöks om den enskilda eleven upplever att de fysiska platser i staden som inkluderas i historieundervisningen ses som en läranderesurs. Detta har gjorts genom semistrukturerade intervju för att ge var och en av respondenterna möjlighet att utveckla sina svar till så stor del som möjligt, men även att kunna ge relevanta följdfrågor. Respondenternas berättelser har sedan analyserats utifrån analysmetoden tematisk analys. Tematisk analys är en metod för att identifiera, analysera och presentera mönster i förhållande till forskningsfrågorna och är inte knutet till ett specifikt teoretiskt ramverk. Forskaren utgår från tidigare forskning där resultaten har visat att platsbaserat lärande och utomhuspedagogik har positiva effekter på elevernas lärande. I studien ingår 16 elever, två från språkintroduktionen, nio från årskurs 5 och fem från årskurs 8. Utifrån elevernas berättelser dras slutsatsen att de positiva effekter som lärarna planerade för, att förstärka och fördjupa klassrumsundervisningen, aktivera olika sinnen, ökad autenticitet, erfarenheter, konkretisering av abstrakt innehåll och variation för att möta olika elevers behov, kunde utläsas i 14 av de 16 respondenternas svar. Eleverna inkluderade ett historiskt perspektiv i sina berättelser. Varje individ har sin uppfattning om lärande och när man lär. Med olika exempel beskrev 14 av de 16 respondenterna att platserna på något sätt ökat deras lärande, men att det är en pusselbit av flera.
|
3 |
Platser som aktivt stöd vid begreppsutveckling : En aktionsstudie om möjligheten för ökad konkretisering och lärande av begreppen likhet, skillnad och källa genom användning av lokala historiska platser / Places that actively support conceptual development : An action study on the possibility of increased concretisation and learning of the concepts of equality, difference and source through the use of local historical sitesHörnblad, Eva January 2022 (has links)
I kursplanen för historia står skrivet att platser är en källa till kunskap där eleverna genom möten med platser ska utveckla kunskaper om hur vi vet något om det förflutna, men också få olika perspektiv på både sin egen och andras identitet (Lgr11). Inom platsbaserat lärande och utomhuspedagogik är platsen central där den lokala miljön används i undervisningen för att kontextualisera ämnesinnehållet och skapa lärandemiljöer utanför klassrummet. Detta i syfte att tillföra elevernas lärande något. Den här studien handlar om lärare som tillsammans funderar och diskuterar kring möjligheter att använda historiska platser för att förstärka undervisningen i historia genom att använda stadsmiljön som källa. Studiens frågeställningar: - Hur har elevernas begreppsförståelse utvecklats/förändrats med hjälp av historiska platser i staden? - Hur uppfattar läraren att aktionsprocessen bidragit till att öka kunskapen om elevernas begreppsutveckling? - Hur reflekterar lärarna kring användandet av olika lärmiljöer? Utifrån egna frågeställningar, där lärare vill fördjupa sig i den egna praktiken genom att systematiskt arbeta med reflektions- och planeringsprocesser, undersöks ovanstående frågeställningar i en kvalitativ studie med aktionsprocess som metodval. Utifrån aktionsprocessens struktur, planera, agera, observera och reflektera, har observationer av undervisning, reflekterande samtal och gemensam planering, men också lärar- och elevintervjuer och enkäter utgjort empirin. Utifrån loggboksanteckningarna och med övriga data som fördjupningsmaterial och förtydligande, har tematisk analys använts. Tematisk analys är en metod för att identifiera, analysera och visa på mönster som kan utläsas i förhållande till forskningsfrågorna. De forskningsfrågor som ställts utgår från lärarnas frågor om hur de kan använda lokalsamhället som resurs för att begripliggöra begreppen likheter, skillnader och källa, men också synliggöra elevernas begreppsutveckling i förhållande till planerad undervisning. I studien ingår tre lärare, två svensklärare som arbetar kompletterande i svenskämnet utifrån perspektivet hur elever kan ta sig an faktatexter utifrån lässtrategier och en historielärare som arbetar tillsammans med aktionsledaren i aktionsprocessens kärna. Lärarna undervisar i årskurs 5 i ett utanförskapsområde i Malmö. Genom att följa aktionsprocessens delmoment har lärarna kunnat följa elevernas begreppsutveckling och anpassat undervisningen. Detta har ökat medvetenheten och kunskapen både om elevernas ingångsläge och utveckling av begreppsförståelse och förmåga att omsätta begreppen. Genom att inkludera utomhusmiljöer i historieundervisningen har variationen av lärmiljöer ökat, begrepp synliggjorts och konkretiserats. Efter arbetet gav eleverna mer utvecklande och förklarande svar med exempel från hemstaden jämfört med ingångsläget. Eleverna uttryckte vikten av en verklighetsförankring och ett taktilt behov för ökad förståelse.
|
4 |
“Utematte” i fritidshem : En kvalitativ studie om fritidshemslärares uppfattningar kring utomhusmatematik / “Outdoor maths” in after-school centers : A qualitative study of after-school center teachers’ perceptions of outdoor mathematicsNgo, Tu, Jovanovic, Linn January 2021 (has links)
Matematik brukar anses av många elever vara ett svårt ämne som är kopplat med det formella lärandet. Att använda utomhuspedagogik i fritidshemmet för att utveckla barnens matematiska förmågor är ett sätt att uppnå fritidshemmets kompletterande uppdrag med matematik. Syftet med denna studie är att genom intervjuer med tre fritidspedagoger och en fritidslärare, som vi kallar för fritidshemslärare i vår studie, undersöka deras uppfattningar kring användningen av utomhusmatematik i fritidshemmet. Vi använder oss av utomhuspedagogikens centrala syn på lärande och John Deweys pragmatiska lärandeteori. Båda betonar vikten av det platsbaserade lärandet genom kroppsliga och sinnliga erfarenheter. Resultatet visar att alla fritidshemslärarna delar samma positiv syn på utomhuspedagogik där närmiljön används som lärmiljön, men bara de som har längre erfarenhet av yrket som ser fler lärandemöjligheter för utomhusmatematik. Ett platsrelaterat perspektiv för utomhusmatematik saknas hos den fritidsläraren som inte har intresse för matematik och den fritidspedagogen som är utbildad med tidigare utbildning då utomhuspedagogik var ett obekant begrepp.
|
5 |
Platsbaserat lärande och dess roll i SO-undervisning : En kvalitativ studie om platsens betydelse för lärandet i SO-undervisningen / Place-based learning and its role in social studiesYazirlioglu, Liz, Abdulahad, Sharbel January 2023 (has links)
Syftet med studien var att undersöka lärares användning av platsbaserat lärande i undervisning inom SO-ämnet i skolans tidiga år (F-3). Vi har valt att använda oss av en kvalitativ metod, för att besvara våra frågeställningar. Med utgångspunkt i våra frågeställningar har vi undersökt lärares syn på platsbaserat lärande, men även hur platsbaserat lärande genomförs. Fyra lärare som arbetar i årskurserna 1–3 på två olika skolor har intervjuats. Resultatet visar att lärarna ser fördelar med platsbaserat lärande. De menar att kombination mellan undervisning inomhus och undervisning utomhus gynnar fler elever. De menar även att eleverna får möjlighet att använda sig av sina sinnen, fantasi och praktisk inlärning. Resultatet visar även att lärare vill driva undervisning utomhus i olika utsträckning. Detta beror på bland annat kompetensen, närområde, ramfaktorer, väder och administrativt arbete.
|
6 |
Möjliggöra och ta tillvara lärosituationer : en studie om vägledarens roll i förmedlandet av naturligt friluftsliv under två vinterfärder / To enable and make the most of learning situations : a study of the role of the leader in mediating friluftsliv during two winter journeysBehrenfeldt, Lisa January 2013 (has links)
I pedagogiken som vägledarskap i naturligt friluftsliv baseras på handlar det om att lära genom verkliga situationer. Den syftar till att deltagarna på en färd, genom egna upplevelser och erfarenheter, ska utveckla färdigheter för att själva kunna ge sig ut på liknande färder i framtiden. Huvudsyftet med den här studien är att undersöka hur en lärosituation på en färd kan se ut, och vilken roll vägledaren har för att en situation ska inträffa och leda till lärdomar. Studien bygger på deltagande observation under två vinterfärder och efterföljande intervjuer med vägledarna. Till grund för vad vägledarna förmedlar under färderna finns deras egna uppfattningar om friluftslivet. När vägledarna beskriver sin syn på friluftsliv tar de upp att friluftslivet i princip innebär att flytta sitt liv ut i naturen, och att de känner sig hemma i att vistas i naturen. De beskriver också betydelsen av den upplevda enkelheten, den fysiska aktiviteten och hur ökade kunskaper i friluftsliv förstärker den positiva upplevelsen. Inför de båda färderna har vägledarna olika förutsättningar att förhålla sig till. Hur väl vägledarna känner gruppen sedan innan och hur lång tid de har på sig totalt tillsammans med gruppen är faktorer som har betydelse för hur de agerar under färden. I min analys beskriver jag två olika typer av lärosituationer. Den första är de som direkt bygger på vägledarnas planering av färden och som de i förväg har kunnat räkna med att de ska inträffa. Här har valet av tid och plats en grundläggande betydelse. Den andra typen av lärosituationer är tillfällen när något oförutsett händer och deltagarna eller vägledarna behöver ändra på ursprungsplanen och anpassa sig efter de nya förutsättningarna. I de oförutsedda situationerna finns, förutom erfarenheter kring den konkreta situationen, också lärdomen att vistelse i den oförutsägbara naturen innebär att behöva vara flexibel och beredd att anpassa sig efter de förhållanden som råder. En förutsättning för lärandet i alla de olika situationerna är ett förhållningssätt gentemot gruppen där vägledarna strävar efter att alla ska bli delaktiga och ta eget ansvar. Jag har i min studie kunnat se flera exempel på hur vägledarna på olika sätt arbetar för att främja gruppens delaktighet och medansvar.
|
7 |
”Min mamma har inte råd att köpa krav - är det mitt fel då?” : Pedagogers upplevelser av att undervisa om ekologisk hållbarhetGöransson, Kajsa January 2018 (has links)
Ekologisk hållbarhet är en av tre dimensioner i hållbar utveckling. Hållbar utvecklingär både en del av olika kursplaner samt en del i skolans värdegrund och uppdrag. Attkunna samtala och diskutera om ekologisk hållbarhet är också en del avkunskapskraven i biologi i årskurs 4-6. Tidigare forskning visar att det är komplexaområden och att det finns svårigheter med att få hållbar utveckling som ett perspektivsom genomsyrar skolan verksamhet. Studier visar att det finns oro bland unga förmiljöproblem och att elevers negativa känslor påverkar inlärningen ochförutsättningar för att skapa handlingskompetens. I undervisning om hållbarutveckling kan det finnas en risk för att skuldbelägga elever och att ansvaret flyttasfrån de vuxna till barnen. För att skapa förståelse för ekologiska samband behövskunskaper om naturen och där är utomhusundervisning och platsbaserat lärandebetydelsefulla delar. Elevernas känslor och värderingar för upplevelser utomhus ärviktiga för vilka kunskaper de inhämtar. Studien tar stöd i pragmatismen och Deweyssyn på kunskap och lärande. Syftet för studien är att undersöka pedagogersupplevelser av att undervisa om ekologisk hållbarhet och vilka framgångsfaktorer,svårigheter och möjligheter som de upplever. Data har samlats in genomsemistrukturerade intervjuer med fem pedagoger och har analyserats med enkvalitativ innehållsmetod där innehållet har kodats och kategoriserats och rör siginom fältet för grundad teori. Resultatet visar att det är viktigt att skapahandlingskompetens hos elever och att det är möjligt att göra genom att eleverna fåruppleva att deras val och agerande har betydelse. Elevernas egna engagemang är enmöjlighet och framgångsfaktor i undervisningen. Ett kritiskt förhållningssätt ärbetydelsefullt och därför behöver läraren också belysa komplexa frågor och diskuterasamhälleliga strukturer. Läraren behöver möta elever i deras oro för miljöproblem ochbedriva en hoppfull och lösningsinriktad undervisning. Det är också betydelsefullt attlärare finns och stöttar elevernas i deras oro. Att utgå från elevernas erfarenheter ärcentralt för att skapa engagemang och en förståelse för ekologisk hållbarhet. Vidare ärett platsbaserat lärande en framgångsfaktor där eleverna får möta naturen och skapaen relation till den och där läraren möjliggör positiva möten. Ett platsbaserat lärandeär också viktigt för att elever ska undersöka platser för att förstå samband i samhället.Det teoretiska och det praktiska bör kopplas samman, och det är centralt att upplevamed alla sinnen. Slutligen visar resultatet att skolans organisation och framföralltlärarens personliga intresse och engagemang är centralt för hur undervisningen ser utoch vilka kunskaper och perspektiv som lyfts i undervisningen.
|
8 |
Platsbaserat lärande och dess roll i SO-undervisningKristensson, Emelie, Kristoffersson, Theresia January 2015 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur lärare i lågstadiet ser på platsens betydelse för inlärning, men även hur de arbetar med det, framför allt i SO-undervisning. Syftet har även varit att se vad forskning och läroplan säger om platsbaserat lärande som undervisningsmetod. Vi har använt oss av en kvalitativ metod, där fem lärare i årskurserna 1-3 på tre olika skolor har intervjuats. Resultatet visar att lärarna vi intervjuat ser fördelar med att använda platsbaserat lärande i undervisningen. De menar att det är en undervisningsmetod som gynnar många och genom att gå utanför klassrummet får eleverna använda sig av sinnena, fantasin och praktisk inlärning. Detta betonar även teoretiker så som Dewey, Key, Montessori och Vygotskij är viktigt för inlärning. Resultatet visar även att lärare använder sig av platsbaserat lärande men i olika utsträckning. En viktig faktor till att lärarna kan använda sig av denna undervisningsmetod hänger på att skolan avsätter pengar till läromedel som finns utanför skolan. Detta har varierat på de skolor vi besökt och bidragit till att arbetssättet har använts i olika utsträckning.
|
9 |
Klibbsnö, det är bra snö : Förskollärares upplevelser av undervisningvutomhus på vinternJöneros, Rebecca, Landar, Kim January 2024 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur förskollärare upplever förskolans utomhusmiljö under vintern som en plats för undervisning. Studien baseras på en kvalitativ forskningsmetod där två olika metoder för att samla in data har använts, semistrukturerade intervjuer och gåturer. Resultatet visar på olika arbetssätt och innehåll som vintern med dess förutsättningar möjliggör för samt vilka hinder som finns för att genomföra undervisning utomhus på vintern. Klibbsnö och kyla ses som stora möjligheterför undervisning. Utmaningar som resultatet visar är när det kommer stora mängder snö och när det är så kallt att det inte går att vara ute, då blir kylan istället ett hinder. Studiensresultat analyseras utifrån ett didaktiskt perspektiv där samverkan mellan de didaktiska dimensionerna och platsens betydelse för undervisningen synliggörs.
|
10 |
Lära genom att utforska : En empirisk studie om läs- och skrivförmågor i ämnesövergripande samt platsbaserad undervisning. / Learning by exploring : An empirical study on literacy abilities in interdisciplinary and place-based education.Andersson Ovcina, Erica, Rosell, Sarah January 2024 (has links)
Studien har en ämnesövergripande ansats som undersöker lärares utsagor om hur platsbaserat lärande kan möjliggöra utveckling av elevers läs- och skrivförmågor. Ämnesövergripande undervisning innebär att flera ämnen integreras med varandra. Ett platsbaserat lärande innebär att undervisningen utgår ifrån en specifik plats i skolans närområde. Data samlades in genom en enkätundersökning som riktar sig till lärare i grundskolans årskurser F–3. En systematisk analys av materialet har skett där mönster, likheter samt skillnader har identifierats. Enkätundersökningens resultat visar att lärare gärna väver samman läs- och skrivaktiviteter.Exempelvis genom att eleverna får läsa faktatexter om ett djur för att sedan besöka platsen där djuret befinner sig och avslutningsvis skriver eleverna en egen faktatext med hjälp av fotografier från platsen. Vidare belyser resultatet att de flesta lärare arbetar ämnesövergripande utifrån ett tematiskt arbetssätt. Ekonomiska aspekter redovisas som handlar om bland annat för få resurser, för lite planeringstid och dyra transporter. Det framgår att lärare gärna vill använda ett platsbaserat lärande men att deras kunskaper om hur det ska genomföras på ett strukturerat och givande sätt kan utvecklas. Lärare uttrycker att de önskar bättre förutsättningar för ett platsbaserat lärande samt även möjligheter till vidare utbildning inom området. På så sätt, menar lärarna, kan platsbaserat lärande inkluderas i undervisningen. / The study adopts an interdisciplinary approach, investigating teachers' statements on how place-based learning can facilitate the development of students' reading and writing skills. Interdisciplinary teaching involves the integration of multiple subjects. Place-based learning is based on a specific location within the school's vicinity as the foundation for instruction. Data were collected through a survey directed at teachers of primary school grades F–3. A systematic analysis of the material was conducted, identifying patterns, similarities and differences. The survey results indicate that teachers often integrate reading and writing activities by, for example, reading factual texts about an animal, visiting the location where the animal resides and subsequently having students write their own factual texts using photographs from the location. Furthermore, the results highlight that most teachers employ interdisciplinary methods based on thematic teaching. Economic aspects are also discussed, including insufficient resources, inadequate planning time and costly transportation. It is evident that teachers are keen to use place-based learning, but their knowledge on how to implement it in a structured and beneficial manner can be enhanced. Teachers express a desire for better conditions for place-based learning as well as opportunities for further education in this area. According to the teachers, such improvements would enable the inclusion of place-based learning in their instruction.
|
Page generated in 0.1053 seconds