1 |
En fokusgruppstudie om årskurs-tre-elevers kunskaper och attityder till miljöförändringar / A focus group study on third grade pupils knowledge about and attitudes towards environmental changesJohansson, Niclas January 2020 (has links)
As environmental change has become a more tangible problem worldwide the need for educating the masses about it has become more urgent than ever. The purpose of this study was to investigate third grade pupils knowledge about- and attitude towards environmental change. Qualitative interviews was held within focus groups. Each focus group consisted of three pupils. Results from the study showed that pupils had underlying knowledge about environmental change, e.g. they had knowledge about carbon dioxide. They did not however have an understanding for what environmental change means which could be seen when they associated climate with general environmental questions. Pupils’ attitudes towards environmental change was mixed. Some pupils had a carefree attitude about it and some pupils showed that they were concerned about what environmental change could result in. The study also showed that Greta Thunberg was a well-known name for the pupils and that her fight against climate change influenced several of them. Lastly recommendations for teaching are discussed and one way to develop students understanding about environmental change is that teachers can implement teaching that relates to environmental change in their regular teaching. / Miljöförändringar har blivit ett allt mer påtagligt problem runt om i världen och med detta har behovet att utbilda människor om miljöförändringar blivit allt mer brådskande. Studiens syfte var att ta reda på vilka kunskaper och attityder till miljöförändringar elever i årskurs-tre har. Kvalitativa intervjuer genomfördes inom fokusgrupper, med tre elever i respektive grupp. Resultatet visar på att eleverna hade bakomliggande kunskaper om miljöförändringar, exempelvis kunskaper om koldioxid. Eleverna hade dock inte en förståelse för vad miljöförändringar innebär, exempelvis associerar de klimat till miljöfrågor i allmänhet. Elevernas attityder till miljöförändringar var av blandad karaktär, vissa elever hade en mer sorglös inställning till miljöförändringar medan andra elever visade upp en oro inför vad miljöförändringarna kan komma att innebära. Resultatet visade även på att Greta Thunberg var ett välkänt namn för eleverna och att hon genom sin kamp mot klimatförändringar influerade flera av eleverna. Avslutningsvis diskuteras rekommendationer för undervisning och ett sätt att förbättra elevers förståelse för miljöförändringar är att lärare implementerar in undervisning, som relaterar till miljöförändringar i sin ordinarie undervisning.
|
2 |
Seeing and Knowing the Earth as a System : An Effective History of Global Environmental Change Research as Scientific and Political Practice / Att förstå och utforska jorden som ett system : En historik läsning av den globala miljöforskningens som vetenskaplig och politisk praktikUhrqvist, Ola January 2014 (has links)
Previous research connecting scientific knowledge production with governing of the global environment usually start in international climate change negotiations and related assessments. From that vantage point Earth system science and models are studied as an expansion of Global Circulation Models. By tracing of the history of the present Earth system outlook this thesis offers a reflection about how scientific knowledge produce and connects problems with descriptions of desired order of things and strategies to get there. Knowledge becomes a productive power by shaping fields of possible action in relation to the global environment. The interpreted empirical material consists of scientific discussions from the International global environmental change programmes and particularly the International Geosphere-Biosphere Programme (IGBP) and the International Human Dimensions Programme on global environmental change (IHDP). The studied period spans from the start of the planning of the IGBP in 1983 to the presentation of the new research programme Future Earth in 2013. The thesis is organised around the effects of the IGBP’s strategy to use predictive Earth system models as a tool to bring a broad range of scientific disciplines together. The results demonstrate the historicity of the present Earth system outlook by showing how ecosystems and human dimensions were attributed new and more important roles as drivers of global change. The thesis also argue for the need to approach the ‘Earth system’ as a result of a productive tension between top-down perspectives found in global modelling and bottom-up empirical research engaging with process interactions down to local scales. / Genom att studera diskussioner inom internationella miljöforskningsprogram spårar den här avhandlingen framväxten av dagens syn på planeten jorden som ett sammanlänkat system – Jordsystemet. Kopplingen mellan makt och kunskap, styrning och mentaliteter, ligger till grund för studiens tolkande ansats. Den knyter samman sätt att betrakta och beräkna den globala miljön, grunden för jordsystemperspektivet, och de handlingsalternativ det synliggör inom politik och vetenskap. Studien baseras primärt på analyser av arkivmaterial från International Geosphere-Biosphere Programme (IGBP) och International Human Dimensions Programme of Global Environmental Change (IHDP). Tillsammans representerar dessa två program ett brett nätverk för forskning om globala miljöförändringar. Den undersökta perioden startar i och med planeringen av IGBP 1983 och avslutas 2013 med att Future Earth etableras som ett nytt internationellt program för forskning om globala miljöförändringar. Avhandlingen undersöker effekter av IGBPs strategi att använda prediktiva Jordsystemmodeller som ett redskap för att integrera och koordinera forskningen om globala miljöförändringar. Studiens resultat visar på historiciteten i nuvarande sätt att betrakta Jordsystemet. Framförallt studeras hur introducerandet av ekologisk och social komplexitet i förståelsen och modelleringen av Jordsystemet hänger samman med en förändrad bild av relationen människa-miljö och därmed också bilden av globala miljöförändringar som vetenskapligt och politiskt problem. Avhandlingen visar att förståelsen av Jordsystemet vuxit fram i en produktiv spänning mellanovanifrånperspektivet i globala modeller och lokalt förankrad socio-ekologisk interaktion.
|
3 |
Politik eller Säkerhet? : Hur Säkerhetsrådet ramar in klimatfråganSundin, Jakob January 2018 (has links)
Många frågor har gått från att inte handla om politik till att bli politiserade, men det finns ytterligare ett steg – när en fråga blir så brådskande och hotande att den anses vara för viktig för att lämnas åt politiker, så har den blivit säkerhetiserad. En av de mest debatterade frågorna på senare år har varit klimatförändringar, särskilt efter Agenda 2030 och Parisavtalet antogs. Står klimatförändringar nu inför att säkerhetiseras? Syftet med denna uppsats är att undersöka om klimatfrågan har blivit säkerhetiserad i FN:s Säkerhetsråd under mandatperioden 2017-2018. Olika inramningar från Säkerhetsrådets medlemmar identifieras och kategoriseras, för att sedan undersöka hur dessa inramningar resonerar med publiken. Detta tillåter oss att se vilka inramningar som har accepterats av rådet och vilka inramningar som ignoreras, för att analysera om vissa specifika inramningar har säkerhetiserats och andra inte. Uppsatsens främsta slutsats är att Säkerhetsrådet enhälligt har säkerhetiserat klimatförändringar som ett regionalt problem, men inte som ett globalt. Vissa medlemmar har utan framgång försökt ta säkerhetiseringen längre, men att säkerhetisera frågan på lägre nivå är även det nytt för Säkerhetsrådet. Vidare forskning kan exempelvis fokusera på vilka anledningar som förekommer för att motsätta sig säkerhetisering av klimatförändringar som ett globalt problem, jämföra säkerhetiseringen i Säkerhetsrådet med andra forum eller undersöka de praktiska effekterna av regional säkerhetisering. / Many issues have taken the journey from being non-political to being politicized, but there is one further step – when an issue becomes so urgent and threatening that it is considered too important to be left in the hands of our politicians, it has become securitized. One of the most debated issues of recent years has been climate change, especially after the adoption of the 2030 Agenda and the Paris Agreement. Does climate change now stand on the brink of securitization? The purpose of this thesis is to examine whether the issue of climate change has been securitized in the UN Security Council during the term of 2017-2018. Different ways in which members of the Council have framed the issue are identified and categorized, before looking at how these frames resonate with the audience. This allows us to see which frames are accepted by the Council and which frames are disregarded, in order to analyze if some specific frames have been securitized while others have not. The main finding of this thesis is that the Security Council unanimously has securitized climate change as a regional issue, but not as a global one. Some members have unsuccessfully tried to take the securitization further, but even a smaller-scaled securitization of climate change is new to the Council. Further research could, for example, focus on what the reasons are for opposing securitization of climate change as a global issue, compare the securitization in the Council with other forums, or study the practical effects of regional securitization.
|
Page generated in 0.0875 seconds