261 |
Specialpedagogers syn på samverkan : Professioners samverkan för en trygg och utvecklande miljö för barn i förskolan / Special educators' view of collaboration : Collaboration among professions for a safe and developing environment for children in preschoolHenriksson Spolaor, Claudia January 2024 (has links)
Förväntat kunskapsbidrag: Samverkan är en oerhört viktig komponent för att förskolan ska kunna erbjuda barn i behov av särskilt stöd det de har rätt till, alltså en trygg och utvecklande vardag. Den samverkan som finns idag räcker inte. Den behöver struktureras och bli tydligare, annars riskerar barn att fara illa för att de inte får rätt stöd i tid. De riskerar att fara illa både i nuläget och längre fram i livet. Denna studie undersöker hur specialpedagoger ser på samverkan, hur de upplever att den fungerar och varför den fungerar på det sättet. Detta för att längre fram kunna förbättra samverkan mellan olika professioner och säkerställa att alla barn får rätt stöd i tid. Syfte: Studiens syfte är att bättre förstå hur olika professioner, var och en expert inom sitt område, samverkar för att skapa en trygg och utvecklande vardag för barnen i förskolan. Detta görs genom att undersöka hur specialpedagogen samverkar med andra professioner som är involverade i arbetet kring ett barn i behov av särskilt stöd på förskolan. Målet är att säkerställa att alla barn i förskolan upplever en trygg och utvecklande vardag. Frågeställningar: Hur kan samverkan mellan specialpedagogen och andra professioner som arbetar kring ett barn som är i behov av särskilt stöd på förskolan se ut? Hur skiljer sig samverkan idag från hur specialpedagogerna önskar att det var? Vilka är specialpedagogernas uppfattningar kring varför samverkan ser ut som den gör? Teori: Den teori som valts för detta examensarbete är professionsteori. Detta val har gjorts då målet med denna studie är att se hur olika professioner samverkar med varandra. Professionsteorins syfte är att se hur professioner fungerar, vilken roll de har och hur de påverkar samhället. Specialpedagogen som är i fokus ses som en profession då denne har både en lärarutbildning och en påbyggnadsutbildning. Metod: Metoden som valts för detta arbete är semistrukturerade kvalitativa intervjuer. Tre intervjuer har genomförts med tre specialpedagoger som är verksamma inom förskolans verksamhet och arbetar i samma stora kommun men i olika områden. Specialpedagogerna intervjuades enskilt. Resultatet har bearbetats med hjälp av tematisk analys. Resultat: Resultatet visar på att samverkan är något specialpedagogerna arbetar aktivt med samt att de sätter stor vikt vid denna. Samverkan kan ses påverka barns utveckling och välmående på ett positivt sätt. Dock saknas det idag struktur för hur samverkan mellan olika professioner och organisationer ska se ut. Specialpedagogerna önskar att samverkan blev tydligare och att det blev enklare att samverka med andra. Anledningen till att samverkan ser ut som den gör är att alla arbetar utifrån de resurser som finns att tillgå. Även omorganiseringar och sekretess är exempel på saker som kan påverka olika professioners samverkan. Specialpedagogiska implikationer: I specialpedagogens utbildning ingår det att ha en övergripande syn på vilka behov och stödinsatser som finns kring ett barn i behov av särskilt stöd. Specialpedagogen arbetar ofta nära ledningen och kan arbeta med kvalitetsfrågor. Detta ger specialpedagogen möjlighet att påverka. Specialpedagogen måste visa på vikten av samverkan både inom sin organisation och i andra. En profession som arbetar med andra behöver reflektera kring hur de ska bjuda in till samverkan och hur de själva framstår hos andra för att gynna samverkan.
|
262 |
Socialt lärade för elever i behov av särskilt stöd på fritidshemmet : En kvalitativ studie av fritidshemspersonalens syn på arbetet med socialt lärande / Social learning for pupils in special need at the leisure time centre : A qualitative study of leisure time staff´s view of theri work with social learningBergman, Jakob, Johansson, Rasmus January 2022 (has links)
Syftet med vårt examensarbete var att undersöka hur fritidshemslärare och fritidspedagoger uppfattar och resonerar kring sitt arbete med socialt lärande för de elever som anses vara i behov av särskilt stöd. Arbetets syfte och frågeställningar har sin grund i att vi upplevde att forskningsfältet inom detta område för fritidshemmet var begränsat. Vi ville därmed genom vårt examensarbete bidra till forskningsområdet inom fritidshemmet. I vårt examensarbete har vi besvarat frågeställningar som utgår från hur fritidspedagoger och fritidslärare uppfattar och motiverar sitt arbete med socialt lärande för de elever som anses vara i behov av särskilt stöd. Studien har den kvalitativa forskningsmetoden som grund, där vi genomförde fem intervjuer med utbildad fritidspersonal, såsom fritidslärare och fritidspedagoger, från två olika skolor i södra Sverige. Analysen tog avstamp i våra två teoretiska utgångspunkter: relationellt perspektiv och kategoriskt perspektiv. I vårt resultat och analys för arbetet har vi redovisat hur våra informanter uppfattar sitt arbete med socialt lärande samt hur de motiverar sitt arbete med det, specifikt för de elever som de anser vara i behov av särskilt stöd. I vår analys har vi belyst att det finns olika tankar huruvida elevers behov är beskrivit ut ett relationellt eller kategoriskt perspektiv, det vill säga om det tillskrivs individen eller om det är något som skapas i den miljö som eleven befinner sig i.
|
263 |
Förskollärares upplevelser i arbetet med barn i behov av särskilt stöd : med fokus på ADHD och Aspergers syndrom / Preschool teachers' experiences in working with children in need ofspecial support : focusing on ADHD and Asperger's syndromeJohansson, Cecilia, Nilsson, Petra January 2016 (has links)
Inledning Undersökningen handlar om hur pedagoger kan arbeta för att bemöta barn i behov av särskiltstöd med fokus på diagnoserna ADHD och Aspergers syndrom. Arbetet handlar dessutom omhur pedagoger upptäcker att ett barn är i behov av särskilt stöd. Syfte Vårt syfte med studien är att undersöka hur förskollärare arbetar med barn i behov av särskiltstöd med fokus på ADHD och Aspergers syndrom samt hur förskollärare ser på arbetet medbarn i behov av särskilt stöd. Ytterligare en intressant aspekt vi vill undersöka är hur förskollärareupptäcker att ett barn är i behov av särskilt stöd. Metod Studien har utgått ifrån en kvalitativ metod med intervju som redskap. Öppna intervjufrågorhar använts och vi har intervjuat fyra förskollärare på två olika förskolor. Intervjuerna speladesin och transkriberades sedan. Analysen av transkriberingarna gick till så att respondenternasutsagor fick olika färgkoder för att vi skulle hitta likheter och skillnader i deras utsagor. Resultat Studien visar att de intervjuade förskollärarna var väldigt pålästa och kunniga inom områdetkring barn i behov av särskilt stöd trots att de inte är fortbildade i ämnet. Förskollärarna berättadeatt det ofta är svårt att se om ett barn är i behov av särskilt stöd innan det fyllt tre år. Detfinns olika egenskaper som gör att förskollärarna misstänker att barnet kan ha en diagnos.Dessa är bland annat intryckskänslighet och utåtagerande. Det finns saker som kan underlättai vardagen för barn i behov av särskilt stöd som exempelvis en extra pedagog till arbetslaget.Både förskollärarna i vår studie och relevant forskning kring ämnet belyser att struktur ochtydlighet i vardagen är viktiga komponenter för att anpassa verksamheten för barn i behov avsärskilt stöd. Det förskollärarna belyste som viktigt under intervjuerna stämde väl överensmed tidigare forskning. Ett intressant resultat vi fick fram var att det förskollärarna berättadeöverensstämde med två studier som gjorts i Turkiet samt Singapore, vilka handlar om inkluderingoch pedagogers förhållningssätt.
|
264 |
Undervisningsstrategier i en skola för alla : En studie om tre pedagogers erfarenheter av undervisning på högstadiet / English title: Teaching strategies in a school for allLindeberg, Lotta January 2013 (has links)
Syftet med den här studien är att ta reda på vilka undervisningsstrategier pedagoger använder i en skola för alla på högstadiet. Studien har genomförts utifrån metoden kvalitativa intervjuer där tre pedagoger berättat om vilka undervisningsstrategier de använder i sitt arbete. I skolans styrdokument står det att undervisningen ska anpassas efter varje elevs enskilda behov. Skillnaderna mellan behoven i en klass kan vara stora, undervisningen ska anpassas efter elever i behov av särskilt stöd samtidigt efter högpresterande elever och alla andra elever där emellan. Detta beskriver pedagogerna som tidskrävande och något de behöver förhålla sig till i valet av undervisningsstrategier. I jämförelse med tidigare forskning om kvalitativa och inkluderande undervisningsstrategier visar studien att pedagogerna använder sig mer eller mindre av alla nämnda undervisningsstrategier. Enligt pedagogerna finns det både för- och nackdelar med undervisningsstrategier i en skola för alla. Fördelar är att alla elever gagnas av bland annat nivåanpassad undervisning med låg ingångströskel, där alla ges möjlighet att tillgodogöra sig undervisningen. Nackdelar som pedagogerna nämner är svårigheten att hinna möta spännvidden av alla olika behov, det vill säga hela registret från elever i behov av särskilt stöd till högpresterande. Dilemmaperspektivet förklarar att orsakerna till problemet delvis beror på ett orealistiskt mål: att alla elever ska lära sig samma saker på samma sätt under samma tid, vilket alla elever inte klarar.
|
265 |
Alla barn är speciella och har sina olika behov : En studie i förskolemiljö om olika professioners förhållningssätt och arbetssätt kring barn som anses vara i behov av särskilt stöd / All children are unique and have their own needs : A study in preschool environment about different professions' approaches and working methods towards children considered having special needsFredriksson, Therese, Fagerström, Sarah January 2010 (has links)
Syftet med examensarbetet är att undersöka hur pedagoger, rektorer och specialpedagoger förhåller sig till och arbetar med barn i behov av särskilt stöd och med den mångfald av olikheter som finns i en barngrupp. För att få svar på vårt syfte använde vi oss av en kvalitativ forskningsmetod, vilken utformas i en dialog för att komma närmre informanternas perspektiv. Utifrån en semistrukturerad intervju har vi fått insyn i tolv informanters tankar och åsikter. Resultatet av vår undersökning visade att våra informanter upplevde en svårighet i att avgöra om ett barn är i behov av särskilt stöd och att kunna möta de olika behov som finns i vardagen. Våra informanter har sett skilda faktorer till vad som påverkar att särskilda behov finns hos barn. En övergripande slutsats i denna undersökning är att det specialpedagogiska arbetet påverkas av olika förhållningssätt gentemot barn och i synnerhet barn i behov av särskilt stöd.
|
266 |
"Det finns ju olika barn med olika behov". : En studie om förskollärares uppfattningar om barns olikheter.Hultkvist, Magdalena, Jonsson, Frida January 2016 (has links)
"There are different children with different needs." A study of how preeschool teachers discusses the diversity of children. Syftet med studien är att undersöka förskollärarnas uppfattningar om barns olikheter i förskolan. Detta för att bidra med kunskap om hur man kan skapa en verksamher där alla barn kan utvecklas och lära. Stydien utgår från följande syftesfrågor; Vilka barn anser förskollärare är i behov av särskilt stöd? Vilka olika arbetss'tt använder sig förskollärare av i arbetet med barn i behov av särskilt stöd? Vilka uppfattningar har förskollärare om specialpedagogiska insatser i förskolan? Undersökningen utgår från en kvalitativ ansats med intervjuer i fokusgrupper. Sammanlagt har tio verksamma förskollärare deltagit från två olika förskolor. Intervjuerna har transkriberats och analyserats med avsikt att finna kategorier av förskollärarnas uppfattningar. Resultatet visar att en diagnos kan vara både positiv och negativ för barn i förskolan. Förskollärarnas bemötande framstår som en avgörande faktor i arbetet med barn i behov av särskilt stöd. TRAS (Tidig registrering av språkutvekling) är ett arbetsmaterial som används av förskollärarna för att bedöma enskilda barn och utvärdera verksamheten. De specialpedagogiska insatser som förskolan har tillgång till är specialpedagog och talpedagog. Slutligen visar resultatet att barn i behov av särskilt stöd ökar då barngrupperna blir allt större och att tidsbristen ses som ett hinder.
|
267 |
IKT- ett hjälpmedel eller ett hinder i undervisningen? : En kvalitativ studie om surfplattors inverkan på grundskolans undervisning ur olika lärarperspektivTörell, Louise January 2016 (has links)
Denna studie är en kvalitativ intervjustudie som behandlar IKT-verktyg och dess inverkan på grundskolans undervisning. Studien bygger på en analys av sex stycken lärarintervjuer där lärarna utifrån sina erfarenheter och perspektiv ger en tydligare bild av de positiva och negativa aspekterna av surfplattans användning i grundskolans undervisning. Den syftar även på att analysera och synliggöra elever som eventuellt kan gynnas eller missgynnas av att ha en surfplatta i sin undervisning. Studien belyser olika påverkansfaktorer till IKT-användningen, exempelvis lärares IKT-kompetens, lärares attityder, IT-infrastrukturen och vikten av skolans IKT-pedagog. Studiens resultat visar på att IKT-verktyg ska ses som ett komplement till vanlig traditionell undervisning. Det ska finnas en balans där den traditionella undervisningen kan utvecklas och bli bättre med IKT-verktygets hjälp. IKT-verktyg såsom surfplattan ger lärare en möjlighet att använda sig av andra metoder i sin undervisning som kan bidra till att inkludera fler elever i undervisningen. Vidare så visar studiens resultat att surfplattan kan bidra med en ökad studiemotivation för elever och den visar på vikten av att arbeta med 21st century skills där eleverna får utveckla kunskaper som är viktiga arr behärska inför framtiden. Sammanfattningsvis, så innebär ett arbete med 21st century skills att göra den digitala tekniken till en naturlig del i vardagen och att lära inför framtiden.
|
268 |
Ibland behövs det stödhjul för att kunna rulla framåt : En intervjustudie om specialpedagogiska insatser i förskolan. / Sometimes training wheels are in need for to be able to roll forward : An interview study of special education in preschool.Erlandsson, Frida, Klasson, Johanna January 2016 (has links)
BakgrundInom varje pedagogisk verksamhet förekommer olika typer av bedömningar av barns beteende och utveckling, vilket leder till kategoriseringar. Dessa kategoriseringar skapas utifrån de normer och värderingar som personal i förskolan utgår ifrån. Specialpedagogiken har under åren ändrats från att endast vara individproblematiserad till att även rikta sig mot omgivningens påverkan, alltså hur omgivningen och miljön i förskolans verksamhet kan vara det som utgör ett barns svårigheter. För att alla barn i förskolan ska erbjudas det stöd som behövs för att kunna utvecklas bör verksamheten utformas för barnen individuellt och generellt för att svårigheter ska förebyggas och för att ingen ska känna sig exkluderad inom förskolans ramar.SyfteSyftet med föreliggande undersökning är att undersöka hur förskollärare resonerar kring specialpedagogiska insatser, samt om och i sådana fall hur förskollärarna anser att genomförda insatser har bidragit till förändring i verksamheterna.MetodUndersökningen har gjorts utifrån en kvalitativ metod med intervju som redskap. Urval gjordes utifrån yrkeskategori, då studien syftar till att undersöka hur förskollärare resonerar kring specialpedagogiska insatser. Sex förskollärare från två olika förskolor i en större väst svensk kommun har deltagit i denna undersökning.ResultatUndersökningen visar att kategoriseringar och bedömningar utifrån normalitet förekommer inom förskolans verksamhet där avvikelser i barns beteende och utveckling uppmärksammas. De mest förekommande anledningar till ansökan om specialpedagogiskt stöd beskrivs vara när barn har språksvårigheter eller om barnet uppvisar ett utåtagerande beteende. Insatserna som införts i verksamheten har visat sig vara inkluderande samtidigt som vissa insatser blivit mer exkluderande för barnet. Förskollärarna förlitar sig ofta på specialpedagogens kompetens och beskriver hur den egna kompetensen utvecklats i samband med praktiska erfarenheter inom förskolans verksamhet.
|
269 |
Varför skriver de om mig? : Dokumentation i den specialpedagogiska praktiken på förskolanOwetz, Carola January 2015 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka och problematisera dokumentationen som görs kring barn som uppfattas vara i behov av särskilt stöd i förskolans verksamhet. Fokus ligger på kartläggningar och handlingsplaners roll och funktion samt organisatoriska förutsättningar som anses viktiga i arbetet. Datainsamlingen bestod av 11 intervjuer med urval från tre aktörsnivåer i organisationen; förskolechef, special- och talpedagog och förskollärare. Informanternas erfarenheter och uppfattningar kring ämnet tematiserades och analyserades med begrepp från specialpedagogiken som kunskapsområde samt utifrån organisations- och systemteoretiska perspektiv. Resultatet visar att dokumentationen fyller en viktig funktion för att alla barn ska få det stöd de har rätt till och i arbetet beskrivs det specialpedagogiska stödet som viktigt. Tid, kompetens och samsyn mellan olika nivåer samt vårdnadshavarens delaktighet är viktiga organisatoriska förutsättningar, och bör också utvecklas för att dokumentationen ska vara ett verktyg
|
270 |
En skola för alla? : Inkludering av barn som är i behov av särskilt stöd / A school for all? : Inclusion of children with special needs.Borg, Oscar, Johansson, Robin January 2016 (has links)
Syftet med vår studie är att undersöka hur personal på fritidshemmet arbetar med att inkludera elever som är i behov av särskilt stöd. Vi har valt att utgå ifrån en kvalitativ metod. Metoden bygger på att vi har valt att intervjua verksam personal som möter de eleverna som är i behov av särskilt stöd. Vi har intervjuat sex stycken personer varav fyra är utbildade fritidspedagoger, en är specialpedagog och en är barnskötare. Intervjuerna är gjorda på fyra olika skolor. Resultatet av studien visar att den svenska skolan idag inte alltid är en skola för alla och att arbetet med inkludering av elever som är i behov av särskilt stöd kan ses som påfrestande för personalen. I resultatet framgår det även att elevassistenter enbart förekommer under skoltid medan personalen på fritidshemmet får klara sig själva. Det framkommer även i resultatet att personalen på vissa fritidshem kan tänka sig att välja bort utbildning och kurser för att slippa arbeta med eleverna som är i behov av särskilt stöd. I arbetet med en skola för alla och i arbetet med inkludering krävs det många olika egenskaper hos personalen och yrkesrollen är väldigt komplex. Det krävs en stor variation i personalens sätt att arbeta och en medvetenhet om att alla elever är olika.
|
Page generated in 0.0549 seconds