1 |
”Storstadsfixering någon…?” : En innehållsanalys av kvällspressens matchbevakning av herrallsvenskan i fotboll 2013Andersson, Joakim, Malmberg, Henrik January 2014 (has links)
En vanlig kritik mot kvällstidningarnas sportbevakning är att den är storstadscentrerad och att lag och idrottare från de stora städerna får mer utrymme i medierna än lag och idrottare från mindre städer. Denna studie har tagit avstamp i den kritiken och undersökt matchrapporteringen kring herrallsvenskan i fotboll. Med en kvantitativ innehållsanalys och en mindre kvalitativ innehållsanalys undersöktes 392 artiklar i de fyra kvällstidningarna Aftonbladet, Expressen, GT och KvP från säsongen 2013. De artiklar som analyserades var nyhetsartiklar kopplade till seriematcher och deras resultat. Studien visar att det finns visst stöd för tesen om storstadscentrering i kvällstidningarnas rapportering. Framförallt den kvalitativa delen av studien visar att storstadslag i större utsträckning får mer utrymme. Faktorer som kan ligga bakom storstadscentreringen är redaktionernas närhet till sin publik, kommersiella avsikter, sportsliga framgångar och förväntningar för de olika lagen.
|
2 |
Lågstadieelevers tankar om skogen : Närmiljöns och skolans betydelseGadevall, Helen January 2006 (has links)
<p>Abstract</p><p>The subject of this paper is children’s thoughts and feelings about the forest and on the importance of the schools for their students’ thoughts. The aim of this paper is to find out if there are any attitude differences towards the forest in schools in the city and in the countryside. To fulfil this purpose the work has been divided into two questions,</p><p>1 Do children have different thoughts about the forest, depending on where they live?</p><p>2 Does the school affect their students’ thoughts about the forest?</p><p>Two schools with different locations in the country have been visited. The pupils have been interviewed and twenty interviews ten from each school have been randomly picked as material for the paper.</p><p>The result from the interviews shows interesting differences and similarities between these two schools. The children in the countryside talk about the forest as a playground where they can climb threes and build cabins. When the kids in the city talk about the forest they tell you what you can find there, like leaves, animals and berries. But almost all the children feel a lot of joy for the forest and enjoy being there.</p><p>Keywords: Forest, Countryside, City, Surroundings</p>
|
3 |
Med skogen som klassrum - hinder och möjligheter för en storstadsskolaLjung, Johanna, Therén, Kerstin January 2009 (has links)
<p>Utomhuspedagogik har blivit mer och mer populärt i dagens skola. Forskning har visat att undervisning utomhus främjar inlärningen. Då naturen används som klassrum stimuleras flera sinnen så som lukt, känsel, hörsel och smak. Ju fler sinnen som är aktiva desto djupare inlärning berikas man med. Hur fungerar det egentligen på en central skola i en storstad? En storstad som hela tiden växer i omfång saknar ofta en skog i närmiljön då den får ge vika för ännu mer bebyggelse. Syftet med studien är att undersöka vilka hinder och möjligheter en storstadsskola har för utomhusundervisning i skogen. Ett delsyfte är att undersöka om lärarna lär ut miljömedvetenhet och i så fall i vilken utsträckning miljöfrågor tas upp. Studien genomförs med hjälp av kvalitativa halvstrukturerade intervjuer med sex lärare som arbetar på två centrala skolor i en storstad i södra Sverige. I resultatet framgår det att det största hindret för undervisning i skogen är brist på tid och ekonomi. Lärarna är överens om att det är bra med utomhuspedagogik eftersom eleverna tycker det är kul att vistas i naturen och de lär med alla sina sinnen, men det prioriteras inte i de lokala målen för staden. Eftersom invandrarnivån är hög i staden och bland skolornas elever så är språkundervisning det främst prioriterade arbetet. Skolorna skulle behöva fler bidrag till resor till skog utanför staden. Resultatet visar också att lärarnas intresse för natur och miljö är avgörande om utomhusundervisning i skog ska ske.</p>
|
4 |
Med skogen som klassrum - hinder och möjligheter för en storstadsskolaLjung, Johanna, Therén, Kerstin January 2009 (has links)
Utomhuspedagogik har blivit mer och mer populärt i dagens skola. Forskning har visat att undervisning utomhus främjar inlärningen. Då naturen används som klassrum stimuleras flera sinnen så som lukt, känsel, hörsel och smak. Ju fler sinnen som är aktiva desto djupare inlärning berikas man med. Hur fungerar det egentligen på en central skola i en storstad? En storstad som hela tiden växer i omfång saknar ofta en skog i närmiljön då den får ge vika för ännu mer bebyggelse. Syftet med studien är att undersöka vilka hinder och möjligheter en storstadsskola har för utomhusundervisning i skogen. Ett delsyfte är att undersöka om lärarna lär ut miljömedvetenhet och i så fall i vilken utsträckning miljöfrågor tas upp. Studien genomförs med hjälp av kvalitativa halvstrukturerade intervjuer med sex lärare som arbetar på två centrala skolor i en storstad i södra Sverige. I resultatet framgår det att det största hindret för undervisning i skogen är brist på tid och ekonomi. Lärarna är överens om att det är bra med utomhuspedagogik eftersom eleverna tycker det är kul att vistas i naturen och de lär med alla sina sinnen, men det prioriteras inte i de lokala målen för staden. Eftersom invandrarnivån är hög i staden och bland skolornas elever så är språkundervisning det främst prioriterade arbetet. Skolorna skulle behöva fler bidrag till resor till skog utanför staden. Resultatet visar också att lärarnas intresse för natur och miljö är avgörande om utomhusundervisning i skog ska ske.
|
5 |
Lågstadieelevers tankar om skogen : Närmiljöns och skolans betydelseGadevall, Helen January 2006 (has links)
Abstract The subject of this paper is children’s thoughts and feelings about the forest and on the importance of the schools for their students’ thoughts. The aim of this paper is to find out if there are any attitude differences towards the forest in schools in the city and in the countryside. To fulfil this purpose the work has been divided into two questions, 1 Do children have different thoughts about the forest, depending on where they live? 2 Does the school affect their students’ thoughts about the forest? Two schools with different locations in the country have been visited. The pupils have been interviewed and twenty interviews ten from each school have been randomly picked as material for the paper. The result from the interviews shows interesting differences and similarities between these two schools. The children in the countryside talk about the forest as a playground where they can climb threes and build cabins. When the kids in the city talk about the forest they tell you what you can find there, like leaves, animals and berries. But almost all the children feel a lot of joy for the forest and enjoy being there. Keywords: Forest, Countryside, City, Surroundings
|
6 |
Utflyttning från Cottbus : en studie av ungdomars och studenters utflyttning från en östtysk storstadLhådö, Emma January 2007 (has links)
<p>The purpose of this essay is to describe and partly explain the migration from a German city, and to illustrate the political difficulty surrounded by the phenomenon.</p><p>I’ve composed following question issues to fulfill the purpose of the study:</p><p>1.How does the migration take form in Cottbus?</p><p>2.Why do the students want to migrate?</p><p>3. Do the politicians consider the migration as a problem? What kind of measures do they want to introduce to prevent it?</p><p>The survey has been done with mainly qualitative research methods, but it contains some quantitative elements.</p><p>I’ve made an opinion poll survey among students in Cottbus, interviews with politicians at the city council and interviews with four students that have already left the city.</p><p>The results of the study show that the will to migrate is widespread by the students in Cottbus. It’s first and foremost the chance to get a job that drives the students to migrate.</p><p>The city has a deficit of 180 million Euros in household, which makes the politicians to feel helpless, facing the problem of migration. Without money no great political measures can be done to decrease the migration.</p>
|
7 |
Framtidsmöjligheter : En undersökning om hur elever i årskurs 9 upplever sina framtidsmöjligheter på landsbygd respektive storstadKerro, Anja, Kikas, Susanne January 2015 (has links)
Denna studie har ett syfte att jämföra hur elever på landsbygden respektive i storstaden upplever sina framtidsmöjligheter och att nå sitt framtida drömyrke. Eleverna går i årskurs 9 och har gjort sitt första val, nämligen till gymnasiet. Vi har dels gjort en enkätstudie och dels gjort två kvalitativa fokusgruppsintervjuer bland 9:or på landsbygden och i storstaden för att få svar på våra frågeställningar. Studien visar vad eleverna drömmer om, vilket val de gjort till gymnasiet, vilka faktorer som påverkat valet, vilket deras tänkbara jobb för framtiden är och hur de ser på sina möjligheter att bli det de drömmer om samt vilken roll studie- och yrkesvägledaren har spelat i valprocessen. Resultatet och analysen är indelad i tre teman. Det första temat är framtidsval och framtidsmöjligheter, det andra är påverkansfaktorer och det tredje är studie- och yrkesvägledarens roll. Enkäterna och de två kvalitativa fokusgruppsintervjuerna visar på intressanta resultat. Då eleverna på landsbygden och i storstaden gjort sitt första framtidsval visade enkäten att det är en majoritet av elever på landsbygden som valt ett yrkesförberedande program och i storstaden har majoriteten valt ett högskoleförberedande program. Från fokusgruppsintervjuerna fanns ingen skillnad mellan regionerna utan alla informanter har valt ett högskoleförberedande program. Studien visar på att det finns en skillnad mellan killar och tjejer gällande valet till gymnasiet samt mellan tjejer på landsbygden och tjejer i storstaden. Följdfrågan om hur säkra eleverna känner sig på sitt val till gymnasiet visade inte så stor skillnad mellan region utan istället mellan tjejer och killar. Vidare visade enkäten att 48,8 % på landsbygden respektive 47,8 % av eleverna i storstaden upplever sina möjligheter att nå sina drömmar som stora. En central slutsats är att synen på framtidsmöjligheterna på landsbygden respektive storstaden inte skilde sig så mycket åt. Studie- och yrkesvägledarens roll visade studien däremot att det skilde sig på landsbygden respektive storstaden vad respondenterna och informanterna tyckte. Studien visade att olika faktorer påverkade elevernas val och detta var mycket intressant. Det framkom fler faktorer än dem vi angett i enkäten. Många svarade till exempel ”annat” istället för att ringa in något av de alternativ som vi angett. Detta visar på vad mycket det finns att lära som studie- och yrkesvägledare genom elevernas egna upplevelser och att det finns likheter och skillnader mellan landsbygden och storstaden. Förutsättningar beror på många olika faktorer, inte bara geografiska förutsättningar. Både på landsbygden och i storstaden ser majoriteten av eleverna, både tjejer och killar stora framtidsmöjligheter. Dock har vissa hinder och en oro framkommit men genom fokusgruppsintervjuerna handlar det om att jobba hårt för att nå dit de vill. Som det ser ut i studien anser en majoritet att studie- och yrkesvägledaren inte haft så stor roll men det visade sig också där finnas skillnader mellan region.
|
8 |
En stad i förändring : En kvantitativ fallstudie om hur Malmös åldersstruktur har förändrats efter öppnandet av Öresundsbron år 2000 och dess samband med kriminalitetBorch, Maja January 2017 (has links)
Det första syftet i denna uppsats är att undersöka hur åldersstrukturen i Malmö kommun har förändrats efter Öresundsbron öppnade år 2000 och hur detta kan kopplas till migration. Ett andra syfte är att undersöka om en yngre åldersstruktur har ett samband med kriminalitet i svenska storstads- och förortskommuner. Utifrån dessa syften formuleras frågeställningarna: Hur har Malmö kommuns åldersstruktur förändrats i samband med Öresundsbrons öppnande fram till idag? Hur kan denna förändring kopplas till migration? Finns det ett positivt samband mellan en yngre åldersstruktur och kriminalitet (i svenska storstäder)? Uppsatsen är främst en kvantitativ fallstudie som siktar på att studera en specifik stad och hur denna påverkats av en händelse i form av en broöppning. Metoden som används är sekundäranalys av offentlig statistik där även en multipel regressionsanalys genomförs för att undersöka sambandet mellan en yngre åldersstruktur och antalet stölder och rån. Resultatet visar hur nettomigrationen till Malmö kommun inte ökar direkt i samband med öppnandet av Öresundsbron år 2000 men däremot hur en period av ökad migration, framförallt från Danmark, kommer sex år senare. Vidare syns även hur nettomigrationen till Malmö kommun främst är internationell och även hur den består av många danskar immigranter. I övrigt verkar mönstret av internationell migration till Malmö kommun följa det i resten av Sverige. Resultatet visar även hur åldersstrukturen i Malmö kommun föryngrats väsentligt under 2000-talet och hur detta troligtvis kan kopplas till en ökad internationell migration. Den sista resultatdelen bekräftar ett robust positivt samband mellan andelen unga i en kommun och antalet stölder samt rån i Sveriges storstads- och förortskommuner. Vidare studier kan förslagsvis vara att testa ett samband mellan antalet stölder och rån, eller någon annan typ av brott, och andelen unga i samtliga kommuner i Sverige. Ett annat förslag är en fördjupande studie över de danskar som bosatt sig i Malmö kommun.
|
9 |
Den trygghetssökande äventyraren i en flyktig storstad : Individens upplevelse av att flytta till Stockholm och livet i storstadenBerntsson, Judit January 2013 (has links)
Med bakgrund att det sker en hög befolkningstillväxt i Stockholm väcktes intresset för fenomenet urbanisering. Syftet för denna kvalitativa undersökning är att utifrån individens upplevelse fördjupa förståelsen i vad som lockar och driver individer till storstaden och hur storstadslivet ter sig. Vald metodansats är hermeneutik vilket ger möjlighet att genom tolkning nå en ökad förståelse. Teoretisk ram utgörs av Georg Simmel och Marshall Berman. Datainsamling har skett i form av intervjuer med fem deltagare som flyttat till Stockholm. Deltagarna delgav sin upplevelse av flytten samt livet i storstaden. Analysen som bestod av tre steg; primär tolkning, strukturanalys och huvudtolkning visade att upplevelsen av livet i storstaden var överlag positiv då Stockholm beskrevs som händelsernas centrum och en livfull plats, fylld av valmöjligheter. Negativa aspekter som framkom var bostadsproblematik och långa avstånd inom staden. Anledningen att ha flyttat till Stockholm låg i arbete och ut-bildning, men att ha redan etablerade kontakter och relationer i staden var nödvändigt för att flytten skulle bli av. En diskussion om den moderna människan i storstaden ledde fram till slutsatsen att livet i Stockholm aldrig blir fullbordat och totalt.
|
10 |
Bostadsplanering i centrala Monterrey, MexicoGustavsson, Martin January 2010 (has links)
Vår planet har sedan länge varit överbefolkad och fått utstå människors ständigabehov av att exploatera nya områden. Vi blir hela tiden fler och stora städer behöverständigt nya lösningar för bostäder och trafik. Men hur ska man kunna planera ettområde och ta hänsyn till naturen och dess naturliga former, för att skapa ett områdedär bostäder, trafik och natur samspelar? I denna rapport kan man följa hur ett arbete fortskridit med att planera ett område i Monterrey, Mexico. Området kommer att planeras så att det kan bidra till enförbättrad bostadssituation i staden eftersom bristen på bostäder är stor. Det anses också viktigt att ta hänsyn till övriga lokala faktorer, som en svår trafiksituation. Ett mål är att låta området samspela med naturen och ta hänsyn till existerande former. I rapporten finns olika undersökningar och förklaringar till hur arbetet har fortskridit och hur dessa har styrt utformningen av området. Med hjälp av undersökningar om hur ljudet rör sig över området så har design och former av byggnader framställts. Undersökningar om hur vattnet, som rör sig över området, har påverkat utformning avvägar och öppningar. Slutresultatet är ett förslag till en utformning av området. Det kommer att göras enfördjupning av ett höghus. Denna byggnad presenteras med planer, fasader, sektioneroch även några renderingar för att ge en bild av hur byggnaden ser ut. / Our planet has for a long time been overcrowded and has endured the human’s constant need to exploit new areas. Each day the population continues to increase and the cities are in constant need for new solutions of constructing. But is it possible to take consideration to the nature and natural forms, to create an area where housing, traffic and nature interact? In this report, you can follow how the work proceeded with the planning of an area in Monterrey, Mexico. The area will be planned so it can contribute to an improved housing situation in the city since the lack of housing is big. It is also important to take into account other local factors, such as a difficult traffic situation. One goal is to let the area interact with nature and take account of existing forms. The report includes various investigations and explanations of how the work has progressed and how these investigations had influence of the design of the site. With the help of studies of how the sound moves across the area, designs and shapes of buildings started to take place. Studies of how the water is moving across the field, has influenced the design of roads and openings. The end result is a suggestion for the design of the site. The presentation will go deeper of an apartment building. This building is presented with the plans, facades, sections, and even some renderings to give an idea of what the building will look like.
|
Page generated in 0.0516 seconds