Spelling suggestions: "subject:"akutsjuksköterska"" "subject:"akutsjuksköterskan""
21 |
Skapande av förtroendeingivande vårdrelationer till barn inom akutsjukvården : En systematisk och integrativ litteraturstudieEyre, Maria, Wid, Louise January 2023 (has links)
När barn i åldrarna 0-18 år råkar ut för en hastigt påkommen sjukdom eller skada tvingas de i många fall uppsöka akutsjukvård på en akutmottagning. Akutsjukvård innebär inte sällan korta och snabba vårdmöten, där akutsjuksköterskan behöver ha goda kunskaper kring hur en god vård ska bedrivas. Vissa barn som inkommer till akutmottagningen upplever oro och rädsla införbesöket. De möts av en miljö som de inte är van vid och människor som barnen inte har någon relation med. Syftet med den här studien var att utforska tillgänglig litteratur gällande vad som påverkar förutsättningarna att skapa förtroendeingivande vårdrelationer med barn som är i behov av akutsjukvård. Metoden var en systematisk och integrativ litteraturstudie där 13 vetenskapliga artiklar ingick. Fyra kategorier framträdde; Bekanta sig med det obekanta, Tid och information från akutsjuksköterskan, Barnens delaktighet i sin vård och Vikten av ett professionellt bemötande. Resultatet visade att akutsjuksköterskan borde inge trygghet och vara empatisk. Barnen önskade få känna sig delaktiga och få information och undervisning på ett sätt som var anpassat för deras ålder och förutsättningar. Barnen uttryckte även behov av en anpassad vårdmiljö med tillgång till leksaker, samt behov av att ha närståendehos sig. Det visade sig också att akutsjuksköterskan påverkas av organisatoriska faktorer såsom bristande bemanning och tid i mötet med barn som söker vård på akutmottagning.
|
22 |
Det första vårdmötet på akutmottagning : En systematisk och integrativ litteraturstudieAndersson, Tobias, Dahlström, Lisa January 2022 (has links)
Akutsjuksköterskan möter patienter med en rad olika upplevda symtom och uppvisade tecken på sjukdom eller skada. I det första vårdmötet utför akutsjuksköterskan en systematisk första bedömning av allvarlighetsgraden. Det första vårdmötet är avgörande för patientens fortsatta vård, därav finns betydelse att belysa det som hämmar och stärker akutsjuksköterskan i det första vårdmötet. Syftet med studien var att utforska tillgänglig vetenskaplig litteratur gällande vilka faktorer som påverkar akutsjuksköterskans arbete i samband med det första vårdmötet med patient på akutmottagning. En systematisk och integrativ litteraturstudie valdes som metod där åtta vetenskapliga artiklar ingick. Två teman framträdde; "Egna begränsningar inverkar på bedömning och fortsatt vård" och "Utrymme för en fungerande vårdmiljö inverkar på vårdmötet". Resultatet påvisade att det första vårdmötet anses som svårt och komplicerat, där erfarenhet och kunskap hos akutsjuksköterskan bidrog till en säkrare första bedömning. Vidare påverkades även akutsjuksköterskan av organisatoriska faktorer såsom bristande bemanning och en brist på samsyn mellan akutsjuksköterska och verksamhet.
|
23 |
Vårdmötet vid hänvisningar av patienter från triage vid en akutmottagning : En integrativ litteraturstudieAlmheden, Daniela, Magnusson, Axel January 2022 (has links)
Dagligen sker flera vårdmöten mellan patient och akutsjuksköterska. Det åligger akutsjuksköterskan att bedöma och prioritera patienterna som söker vård på akutmottagningen. Det sker vanligtvis i triage och de patienter som bedöms som icke akuta kan i många fall hänvisas och få vård på annan vårdinstans. Denna studie ämnar undersöka hur vårdmötet påverkas av att akutsjuksköterskan hänvisar patienter ifrån triage. Syftet var att utforska tillgänglig evidens om hur hänvisningar av patienter påverkar vårdmötet med akutsjuksköterskan i triage på akutmottagningen och hänvisningens konsekvenser. Metoden som användes för att besvara syftet är en integrativ litteraturstudie. Tillgänglig forskning som svarade mot syftet inhämtades ur databaserna Cinahl, PubMed och Scopus. Efter urval kvalitetsgranskades 11 artiklar som inkluderades i studien. Data analyserades och resulterade i fyra subteman och två teman. Temat Närvaro i vårdmötet med två subteman Utmaning för akutsjuksköterskan att hjälpa patienten till rätt vård och Patientsäkerhet samt temat Tillgänglig vård med två subteman Förväntningar vid vårdmötet och Förutsättningar att få tillgång till vård. Vårdmötet har en stor betydelse för både patienten och akutsjuksköterskan och påverkar både fortsatt vård och akutsjuksköterskans möjlighet att ge vård. Det är viktigt att möta varje enskild patient och utgå ifrån en personcentrerad vård för att möjliggöra bra vård för patienten men även för att hänvisa patienter på ett bra sätt där vårdmötet inte blir påverkat negativt. Akutsjuksköterskan behöver ha tid för att kunna genomföra ett bra patientmöte. Genom att hänvisa icke akuta patienter så kan tid och resurser frigöras vilket kan resultera i mer resurser för varje patient, minskad belastning för personalen, säkrare vård och kortare väntetider för patienterna.
|
24 |
Räcker vården till? : En systematisk integrativ litteraturstudie om förutsättningarna för ett patientsäkert vårdande på akutmottagningenLewenhaupt Kereby, Tove, Nordin, Petra January 2023 (has links)
Akutmottagningens verksamhet drabbas hårt av brister i bemanning och disponibla vårdplatser världen över. Detta ökar risker för patientsäkerheten. Vårdmiljön på en akutmottagning är oförutsägbar och klassas som en högriskmiljö på grund av att flera vårdprocesser pågår samtidigt. Akutsjuksköterskan ska arbeta i partnerskap med patienten och präglas av etiska beslut som ska utgå från patientens bästa. Syftet var att utforska akutsjuksköterskans förutsättningar att arbeta patientsäkert på en akutmottagning. Studiens design var systematisk integrativ litteraturstudie som följde Whittemore och Knafls metod (2005). Databassökningen utfördes i tre databaser som genererade 17 artiklar till resultatet. Dataanalysen genomfördes genom tematisk analys som beskrivet av Braun och Clark (2006). Två teman samt fyra subteman identifierades, och de visade att förutsättningar som brist på tid och resurser samt överbelastning orsakar en känsla av att inte räcka till och en psykisk påfrestning på akutsjuksköterskan som ökar risken för misstag i vården av patienten. Samspel mellan vårdpersonal framkom som en förutsättning för säker vård, då kommunikation, teamarbete och goda relationer var viktiga faktorer för patientsäkerheten. Brist på kompetens ansågs vara en riskfaktor för säkert vårdande. Magisteruppsatsens resultat visade att faktorer som tidsbrist, lokalutformning, arbetsklimat, mänskliga och materiella resurser, samspel samt kompetens påverkar akutsjuksköterskans förutsättningar att bedriva ett patientsäkert vårdande. För att akutsjuksköterskan ska kunna utföra en patientsäker vård behövs resurser som tid och disponibla vårdplatser. Akutsjuksköterskan ska även arbeta i ett klimat där samspel och teamarbete är i fokus och det finns tydliga mål för patientsäkerhetsarbetet.
|
25 |
Akutsjuksköterskors upplevelser av triage : En intervjustudie / Emergency nurses' experiences of triage : An interview studyOhtonen, Isabell, Liljemark, Moa January 2024 (has links)
Bakgrund: Akutmottagningar är avsedda för personer med akut sjukdom ellerskada och en sjuksköterska som arbetar på akutmottagningen är grund- eller specialistutbildad. En akutsjuksköterska har en specialistutbildning inom akutsjukvård och förväntas självständigt kunna göra korrekta medicinskabedömningar. På akutmottagningar utförs triage som är en process där patientens medicinska angelägenhetsgrad bedöms utifrån anamnes, subjektiva symtom samt objektiva tecken och detta är centralt för att patienten ska få adekvat vård i rätt tid. Stress, osäkerhet och att vara under press är känslor som triagerande sjuksköterskor ofta upplever. Syfte: Syftet var att beskriva akutsjuksköterskors upplevelser av triage på enakutmottagning. Metod: En kvalitativ intervjustudie med induktiv ansats, där tolv deltagare intervjuades. Intervjuerna analyserades enligt Graneheim och Lundmans innehållsanalys. Resultat: Tre kategorier framkom: medvetenhet om sina styrkor och svagheter, arbetsklimatet hindrar och främjar samt komplexitet i patientmötet. Kategorierna resulterade i det övergripande temat: Triage - en mångfacetterad utmaning i ständigt lärande, som innebär att triage upplevs vara en utmaning som kräver expertis samt flexibilitet och genom rätt förutsättningar, medkänsla och ständigt lärande kan patientens behov mötas. Slutsats: Resultatet visar att erfarenhet och utbildning är viktigt inom triage, för säkrare och tryggare bedömningar. Även som akutsjuksköterska är det viktigt med kontinuerlig utbildning för fortsatt personlig utveckling. Arbetsmiljön och samspelet med kollegor upplevs också påverka kvaliteten på triage där vissa faktorer hindrar och andra främjar. För att öka arbetsglädjen behöver tryggheten i bedömningar stärkas och hindrande faktorer ses över för att skapa en ännu bättre miljö kring triage. / Background: Emergency departments are intended for individuals with acute illness or injury, and a nurse working in the emergency department has a bachelor’s or master’s degree. An emergency nurse has a master’s degree in emergency care and is expected to independently make accurate medical assessments. Triage, performed in emergency departments, is a process where the patient's medical urgency is assessed based on medical history taking, subjective symptoms, and objective signs, and this is essential for the patient to receive timely care. Stress, uncertainty, and feeling under pressure are emotions frequently experienced by triaging nurses. Objective: The aim was to describe emergency nurses' experiences of triage in an emergency department. Method: A qualitative interview study with an inductive approach was conducted, where twelve participants were interviewed. The interviews were analyzed using Graneheim and Lundman’s content analysis. Results: Three categories emerged: awareness of strengths and weaknesses, the work environment hinders and promotes, and complexity in patient encounters. The categories resulted in the overarching theme: Triage - a multifaceted challenge in continuous learning, indicating that triage is perceived as a challenge requiring expertise and flexibility, and through the right conditions, compassion, and continuous learning, patient needs can be met. Conclusion: The results show that experience and education are important in triage for safer and more confident assessments. Even as an emergency nurse, continuous education is crucial for personal development. The work environment and interaction with colleagues are also perceived to affect the quality of triage, with certain factors hindering and others promoting. To enhance job satisfaction, the confidence in assessments needs to be reinforced, and hindering factors need to be addressed to create an even better triage environment.
|
26 |
Patienters upplevelser av vårdande tid på akutmottagning : En systematisk och integrativ litteraturstudieHansson, Linn, Hoffner, Elina January 2024 (has links)
Akutmottagningen är den verksamhet inom hälso- och sjukvården som har öppet dygnet runt, årets alla dagar och som behandlar patienter som söker vård då de upplever akut ohälsa vilket kan bero på symtom, skador eller andra besvär. Akutsjuksköterskan ska identifiera akuta hälsotillstånd, prioritera vårdinsatser och sträva efter att snabbt inleda behandling. Det är flera olika moment, vid olika tidpunkter under besöket på akutmottagningen, som påverkar patienters vistelsetid. Eftersom det saknas kunskap om patienters upplevelser av vistelsetiden på akutmottagningen och hur den kan bli en vårdande tid var syftet med litteraturstudien att utforska tillgänglig litteratur gällande patienters upplevelser av vårdande tid under deras vistelse på akutmottagningen. En systematisk och integrativ litteraturstudie har genomförts. Sammanlagt har åtta artiklar analyserats enligt Braun och Clarkes dataanalys. Ett huvudtema identifierades: Väntans tider följt av tre subteman: Tid att mötas, Tid till att förstå vad som händer, Tid av otillfredsställelse. Resultatet visar olika faktorer som tillsammans påverkar patienters upplevelser av vistelsetiden på akutmottagningen. Dessa faktorer inkluderade att akutsjuksköterskan tog sig tid till att etablera en god vårdrelation och ge uppdateringar samt information om vad patienten väntade på. Miljön, dess atmosfär och långa väntetider är exempel på andra faktorer som förstärkte upplevelsen av en otillfredsställande vistelsetid. Tillfredsställelsen ökade när akutsjuksköterskan tog sig tid att tillgodose patientens grundläggande vårdbehov. Genom att akutsjuksköterskan tillägnar tid till patienten, ges utrymme för vårdande tid vilket tillför en värdefull vistelsetid för patienter på akutmottagningen.
|
27 |
Traumapatientens upplevelse av vård på akutmottagning : En strukturerad litteraturöversikt ur patientens perspektivEdman Högling, Elvira, Enbom, Anna January 2024 (has links)
Bakgrund: Traumapatienten omhändertas av interprofessionella traumateam där akutsjuksköterskan innehar en viktig roll i traumateamet. Traumaomhändertagandet på akutmottagning utförs enligt tydliga riktlinjer. Syfte: Syftet var att beskriva patientens upplevelse av traumaomhändertagande på akutmottagning. Metod: En strukturerad litteraturöversikt med kvalitativ metod och induktiv ansats utfördes. Sökningar genomfördes i vetenskapliga databaserna Cinahl och PubMed. Totalt identifierandes tio artiklar som kvalitetsgranskades och data extraherades med stöd av tematisk dataanalysmall.Resultat: Litteraturöversiktens resultat mynnade ut i åtta deskriptiva teman och tre analytiska teman: Traumaomhändertagandets uttryck, stöttepelarens betydelse och kommunikationens toppar och dalar. Slutsats: Att drabbas av trauma är en omvälvande upplevelse. Traumapatienten befinner sig i en sårbar situation och upplever ett vida känsloregister. Akutsjuksköterskans lyhördhet och förmåga till att beakta traumapatientens lidande ställs på sin spets. / Background: The trauma patient is cared by interprofessional traumateams, where the emergency nurse plays an important role in the traumateam. Trauma care in the emergency department is performed according to clear guidelines. Aim: Aim was to describe the trauma patient experience of trauma care in the emergency department. Methods: A structured literature review with qualitative method and inductive approach. Searches were conducted in the scientific databases Cinahl and PubMed. A total of ten articles were identified that were quality reviewed and data extracted by using thematic data analysis.Results: Results of the literature review resulted in eight descriptive themes and three analytical themes: trauma care expression, the importance of the mainstay and the highs and lows of communication. Conclusion: To suffer a trauma is a dramatic experience. The trauma patient is in a vulnerable situation and experiences a wide range of emotions. The emergency nurse’s sensitivity and ability to consider the trauma patient’s suffering is put to the edge.
|
28 |
Patientflöden till akutmottagningen : En kvantitativ punktprevalensstudieAmundsson, Maria, Åman, Mikael January 2019 (has links)
Bakgrund. Patientbesöken på svenska akutmottagningar ökar. Med ett ökat inflöde av patienter ökar även kraven på vårdpersonalen som arbetar på akutmottagningen. Vid obalans mellan in-, genom- och utflöde skapas risker för crowding, med konsekvenser som ökade väntetider för patienterna, ökade patientsäkerhetsrisker och lidande som följd. Akutsjuksköterskans ansvarsområden innefattar kunskap om patientflöden, patientsäkerhet och att lindra lidande. Ändå finns mycket lite nationell forskning om patientflöden till akutmottagningar. Syfte. Syftet med studien var att studera inflödet av patienter till akutmottagningarna vid ett länssjukhus och ett länsdelssjukhus. Metod. Studiens genomfördes som en kvantitativ punktprevalensstudie med en induktiv ansats. Studien innefattar analys av data från två akutmottagningar inom Region Dalarna, n=201. Resultat. Över 70 procent av patienterna som sökte till akutmottagningarna hade haft en tidigare vårdkontakt. Det var vanligast att yngre patienter hade sökvägen eget initiativ och att äldre hade sökvägen ambulans. Det var fler män än kvinnor som kom från vårdcentralen med remiss. Patienter som hade en annan vårdkontakt före besöket hade en högre medicinsk prioritet eller högre risk för inläggning än de patienter som kom på eget initiativ. Slutsats. Ett fysiskt möte med annan vårdpersonal kan ha stor betydelse för att minska inflödet av patienter till akutmottagningen. Att en stor del av patienterna blir hänvisade till akutmottagningen kan vara ett tecken på att det saknas kapacitet inom hälso- och sjukvården för att behandla patienter med icke akuta besvär. / Background. Patient flows to Swedish emergency departments are increasing. With an increased inflow of patients, the demands on the healthcare staff at the emergency department increase. With a discrepancy between in-, through- and outflow, risks of crowding are created, with consequences such as increased waiting times for patients, increased patient safety risks and suffering as a result. The emergency nurse's responsibility includes knowledge of patient flows, patient safety and alleviation of suffering. Nevertheless, there is little research about patient flows to the emergency department nationally. Purpose. The purpose of the study was to study the inflow of patients to the emergency departments at two regional hospitals. Method. The study was conducted as a quantitative point-prevalence study with an inductive approach. The analysis includes an analysis of data from two emergency departments in Region Dalarna, n = 201. Results. Over 70 percent of the patients that presented to the emergency departments had a previous healthcare contact. It was most common that younger patients used their own initiative and that elderly presented by ambulance. There were more men than women who came from community health centres with referral. Patients who had another healthcare contact before the visit had a higher medical priority or risk of admittance to the hospital than the patients who came on their own initiative. Conclusion. A physical meeting with healthcare staff can be of great importance for reducing the inflow of patients to the emergency department. It may be that there is a low capacity in the health care system to treat low-acuity patients.
|
29 |
Fysiskt våld eller olycksfall : Akutsjuksköterskans utgångspunkter för att identifiera barn där det misstänks att barnet utsatts för fysiskt våld / Physical abuse or accident : Starting points of the emergency nurse in identifying children at risk for physical child abuseCucovic, Amina January 2021 (has links)
På akutmottagningen vårdas sårbara patienter, barn som utsätts för fysiskt våld. Akutsjuksköterskan har ett ansvar i att kunna identifiera den sårbara patiente, för fysiskt våld leder till flertalet hälsorisker och varje missat fall kan leda till dödlighet. Alla barn har rätt till att skyddas mot alla former av våld. Syftet med studien var att utforska tillgänglig evidens gällande akutsjuksköterskans utgångspunkter för att identifiera barn där det misstänks att barnet utsatts för fysiskt våld. Metoden var en systematisk och integrativ litteraturstudie. Studien resulterade i två huvudteman: Förmågan att redogöra berättelsens och Konsten att känna igen. De två huvudteman delas in i fyra subteman, skildra barnets vardagliga liv, genomföra en riskbedömning, verifierbara skador och upptäcka det som inte syns. För att akutsjuksköterskan skall kunna identifiera barn som misstänks utsatts för fysiskt våld krävs det utbildning på arbetsplatserna samt dokument som kan användas som stöd vid bedömning. / At the emergency room, vulnerable patients are cared for, children who are exposed to physical violence. The emergency nurse has a responsibility in identifying the vulnerable patient. Being exposed to physical violence leads to several health risks and each missed case can lead to mortality. All children have the right to be protected from all forms of violence. The purpose of the study was to explore available evidence regarding the emergency nurse's starting point for identifying children who are suspected to have been subjected to physical violence. The method is a systematic and integrative literature study. The study resulted in two main themes: the ability to tell the story and the art of recognizing. The two main themes are divided into four subthemes, describing the child's everyday life, carrying out a risk assessment, verifiable injuries and discovering what is not visible. In order for the emergency nurse to be able to identify children who are suspected of being subjected to physical violence, training is required in the workplace as well as documents that can be used as support in assessment.
|
30 |
Upptäckt och åtgärd av akutsjukvårdsrelaterad compassion fatigue : litteraturöversikt / Discovery and action towards emergency care related compassion fatigue : a literature reviewAlpsten, Samuel January 2017 (has links)
Sveriges akutmottagningar har ett årligt genomflöde av cirka 2,5 miljoner patienter. Personalomsättningen är hög för de sjuksköterskor vilka arbetar där och arbetssituationen är ofta ansträngd, både vad gäller tider, arbetsbörda och kritiskt sjuka patienter. För att på ett kvalitativt sätt ta hand om dessa patienter och uppnå tillit krävs, förutom de sex kärnkompetenserna, även empati, medkänsla och engagemang. Compassion fatigue är det tillstånd av negativism hos sjuksköterskan med minskad medkänsla för patienterna samt engagemangslöshet, som orsakats av kumulativ sekundär utsatthet vid omhändertagande av patienter utsatta för trauma och svåra händelser. Syftet var att beskriva symtom och åtgärder för att förebygga och minska den utmattning kallad compassion fatigue hos sjuksköterskor inom akutsjukvård. Som metod valdes litteraturöversikt. Sammanlagt 17 stycken vetenskapliga artiklar med publikationsdatum 2009–2016 ingick. Databaserna de valdes från var CINAHL, Medline, PsykINFO, PubMed och Web of Science. I resultatet framkom symtom upplevda som psykologiska och fysiologiska. Akutsjuksköterskorna upplevde återupplevande, undvikande och överspändhet som en konsekvens av compassion fatigue. Åtgärder för att förebygga problematiken var, från sjuksköterskans håll, att själv först skaffa kunskap och att börja sträva mot balans i tillvaron. Relationer på och utanför akutmottagningen var skyddande mekanismer och den rekommenderade strategin var problemfokuserad hanteringen. Arbetsgivarens ansvar låg på att delge medarbetare kunskap, organisera regelbundet stöd samt tillse att arbetsmiljön gynnade akutsjuksköterskorna både i form av ledarskap samt möjlighet till återhämtning och stabilitet i arbetsgruppen. Sammanfattningsvis kan sägas att tecknen för pågående eller begynnande compassion fatigue är mångskiftande även om de inte alltid knutits ihop med själva fenomenet. Genom förbättringskunskap kan kvalitetsutveckling på ett framgångsrikt sätt bedrivas. För att på ett långsiktigt sätt få sjuksköterskor arbetande inom akutsjukvård att både orka stanna kvar på akutmottagningen och att där göra ett bra arbete med patienterna, krävs åtskilliga åtgärder från flera håll. Resultatet visar på att med kunskap kan symtom på compassion fatigue och utmattning upptäckas och även åtgärdas. Flera aktörer krävs för att få sjuksköterskor arbetande på en akutmottagning, att genom strategier och förmågor skapa en resiliens, där de långsiktigt orkar ta hand om sina patienter på ett övertygande och tillförlitligt sätt. Det verkar centralt att hitta en rimlig nivå, där tillräckligt mycket närhet och engagemang ges ut, för att god vård ska kunna uppnås, utan att för den skull bränna ut akutsjuksköterskan. / Sweden's emergency departments have an annual throughput of 2,5 million patients. Staff turnover is high for the nurses who work there and the work situation is often strained due to long shifts, time constraints, workload and critically ill patients. In order to maintain a high level of care and earn the trust of patients with acute needs, in addition to the six core skills, empathy, compassion and commitment are required. Compassion fatigue is the condition of negativism in the nurse with reduced patient compassion as well as decreased commitment, caused by cumulative secondary vulnerability in the treatment of patients exposed to trauma and severe events. The aim of this study was to describe the symptoms of compassion fatigue, and measures to prevent and reduce this condition among emergency care nurses. The method chosen was a literature review. A total of 17 scientific articles with publication dates from 2009 to 2016 were included. The databases that were selected were CINAHL, Medline, Psych Info, PubMed and Web of Science. The results indicated that symptoms are experienced psychologically and physiologically. Emergency nurses felt re-experiencing, avoidance, and arousal as consequences of compassion fatigue. Measures to prevent the problem were (from the nurse’s perspective) to first acquire knowledge and then begin to strive for balance in your existence. Relationships inside and outside the emergency department were protective mechanisms, and the recommended strategy was problem-focused management. The employer's responsibilities were to educate their employees appropriately, organize regular support and ensure that the working environment favored emergency nurses both in terms of leadership and the opportunity for recovery and stability in the working group. In conclusion, the signs of ongoing or incipient compassion fatigue are diverse, although they are not always linked with the phenomenon. By improving knowledge and awareness of this condition among emergency-care providers, the work of quality improvement can be conducted successfully. The literature suggests that convincing nurses to work long-term in emergency care and ensuring that they are able to continue providing quality care to their patients requires several strategies from several sources. Results show that emergency nurses equipped with the proper knowledge of this condition, symptoms of compassion fatigue and exhaustion can be detected and the condition corrected. It takes several parties to create resilience through strategies and abilities at nurses working in an emergency care department, in order to take care of their patients in a convincing and reliable manner in the long-term. It seems crucial to find a reasonable level, with enough intimacy and commitment, for good health to be achieved, without burning out the emergency nurse.Keywords: Compassion fatigue, burnout, turnover, emergency nurse
|
Page generated in 0.0768 seconds