Spelling suggestions: "subject:"barnlitteratur"" "subject:"ibarnlitteratur""
11 |
En empirisk studie om 6- åringars genusmedvetenhetHult, Hanna, Högh Ohlsson, Hanna, Karlsson, Josefin January 2007 (has links)
<p>Syftet med vår uppsats var att undersöka om vi kunde se en tendens till att 6-åringar uppfattade avvikande beteende från sociala och kulturella mönster för män och kvinnor i en specifik situation. Vi ville se om, och i så fall hur, barnen reagerade på en person som bröt mot detta. Det gjorde vi genom att läsa en bok för två olika grupper, en grupp fick höra originalversionen och i den andra bytte vi kön på huvudpersonen. Barnen reagerade inte på detta men genom observationer och kvalitativa intervjuer med dem kunde vi se att barnen var omedvetet genusstereotypa. Uppsatsen är betydelsefull för lärare och deras undervisning, genom att den upplyser dem kring barns omedvetenhet kring genuskonstruktioner.</p>
|
12 |
Läsandet i förskolanPerder, Matilda January 2007 (has links)
Syftet med studien var att undersöka hur pedagoger och barn använder sig av barnlitteraturen i förskolan, hur föräldrar och pedagoger värderar barnboken samt om dessa värderingar återspeglas i den dagliga verksamheten. Resultaten förväntades ge klarhet i hur sambandet mellan barnbokens ställning och användandet av den såg ut. Studien genomfördes i en förskola med hjälp av tre olika metoder. Observationer av barnbokens användande genomfördes på förskolan under fyra veckor, pedagogerna deltog i en fokusgruppintervju och enkäter delades ut till barnens föräldrar. Metoderna medförde att studien var huvudsakligen kvalitativ med kvantitativa inslag. Resultaten visade att sambandet mellan barnbokens ställning och dess användande på förskolan är svagt. Pedagoger och föräldrar värderade barnboken högt och visade på en medvetenhet om de förtjänster användandet av den för med sig. Detta återspeglades dock inte helt i den dagliga verksamheten, där barnlitteraturen främst erhöll en funktionell roll. Barnen visade däremot på en stor litterär medvetenhet och deras egna bokaktiviteter utgjorde en stor del av vardagen på förskolan.
|
13 |
Valet av barnlitteratur i förskolan : Förskolan bibliotek / The choice of childrens literature in preschool : The preschool libraryLantz, Linda January 2009 (has links)
Syftet med detta examensarbete var att undersöka och beskriva hur valet av barnlitteratur och bokläsning ges plats och gestaltas i vardagen på en förskola. Undersökningen genomfördes på en förskola i en mellansvensk kommun genom att semistrukturerade intervjuer genomfördes samt observationer gjordes på kommunens bibliotek. Observationerna visade på barnens delaktighet och intervjuerna upplyste om personalens förhållningssätt till barnlitteratur samt litteraturens syfte, vilket rekommenderas i Lpfö98 där det påtalas att förskolan skall arbeta för att varje barn "utvecklar sin förmåga att lyssna, berätta, reflektera och ge uttryck för sina uppfattningar". Det framkom att informanterna ansåg att barnen på förskolan har ett intresse för böcker och att barnlitteraturen fyller olika syften på förskolan. I sammanställningen av de lånade böckerna visade sig ett rikt utbud och varierande val bland olika författare. I det intervjuade arbetslaget fanns många olika tankar kring barnlitteratur. På förskolan var högläsning en daglig aktivitet och bokutbudet gav personalen och barnen en stor valfrihet.
|
14 |
En empirisk studie om 6- åringars genusmedvetenhetHult, Hanna, Högh Ohlsson, Hanna, Karlsson, Josefin January 2007 (has links)
Syftet med vår uppsats var att undersöka om vi kunde se en tendens till att 6-åringar uppfattade avvikande beteende från sociala och kulturella mönster för män och kvinnor i en specifik situation. Vi ville se om, och i så fall hur, barnen reagerade på en person som bröt mot detta. Det gjorde vi genom att läsa en bok för två olika grupper, en grupp fick höra originalversionen och i den andra bytte vi kön på huvudpersonen. Barnen reagerade inte på detta men genom observationer och kvalitativa intervjuer med dem kunde vi se att barnen var omedvetet genusstereotypa. Uppsatsen är betydelsefull för lärare och deras undervisning, genom att den upplyser dem kring barns omedvetenhet kring genuskonstruktioner.
|
15 |
Lilla Hjärtat går i graven, Pippi lever vidare : En text- och bildanalys av barnlitteratur och en idéanalys av debatter, kring framställningen av etnicitetEdman, Karin, Johansson, Veronika January 2013 (has links)
Studiens syfte är att analysera två barnbokskaraktärer, Pippi Långstrump och Lilla Hjärtat, deras böcker och den debatt som efterföljt dem. Frågor som ställts är hur etnicitet konstrueras och beskrivs i barnbokslitteraturen. Samt vad som i huvudsak problematiserats i debattartiklarna, vilka idéer kring etnicitet som återfinns och vilka likheter och skillnader som finns mellan Pippitriologin och böckerna om Lilla Hjärtat. Barnböckerna är utgivna på 1940-talet respektive 2010-talet. Studien har genomförts med en text- och bildanalys av barnböckerna samt en idéanalys av debattartiklarna. Ett kodschema har använts som analysverktyg i genomförandet av respektive analyser. Resultatet av denna studie visar att debatter kring barnlitteratur uppstår utifrån vilka normer som finns och gäller i samhället just då. Debatterna uttrycker en oro över huruvida barnen påverkas av karaktärerna i böckerna i och med att barn identifierar sig med karaktärer. Båda böckerna innefattar etniska stereotyper och behandlar etnicitet. Detta är något som bara tas upp i den efterföljande debatten till boken som är utgiven på 2010-talet.
|
16 |
Frihet, närhet och livsviktiga gräl : Ett gott föräldraskap enligt Gunnel LindeWest, Maria January 2011 (has links)
No description available.
|
17 |
Så korkad är jag faktiskt inte : En studie av framställningen av barn med funktionsnedsättning i tre barnlitterära verkNyström, Stina, Leksäther, Sandra January 2010 (has links)
Syftet med denna undersökning är att ta reda på hur barn med funktionsnedsättning framställs i barnlitteratur samt hur framställningen kan påverka läsarens syn på barn med funktionsnedsättning. En textanalys, utförs på tre barnlitterära verk, publicerade mellan 2005 och 2010, som går att finna på bibliotek i en svensk storstad. Undersökningens primära utgångspunkt är sprungen ur diskursteori och förutsätter därmed att språket i barnlitteratur påverkar hur barn ser på och agerar i världen. Diskursteori, tillsammans med semantisk kategorisering, ligger till grund för den metod som används, där beskrivande ord och fraser från undersökningens källor kategoriseras efter vissa kriterier. Analysen visar varierande resultat mellan de tre böckerna och det dras därmed inga generella slutsatser angående hur barn med funktionsnedsättning framställs i barnlitteratur. I analysen förs resonemang angående den undersökta barnlitteraturens möjliga påverkan på läsarens normer och värderingar, samt vikten av sammanhanget som litteraturen förekommer i när det gäller dess möjlighet till påverkan av sättet att se på barn med funktionsnedsättning.
|
18 |
Gestaltningar av förskolans samhällsuppdrag i barnlitteraturen : - en historisk jämförande ideologianalysGrandin, Wanja, Ferm, Ingela January 2011 (has links)
Den här studien undersöker gestaltningar av förskolans samhällsuppdrag i barnlitteraturen. Undersökningen består av åtta analyser av bilderböcker indelade i två olika tidsperioder, den första tidsperioden är 1976-1987 och den andra tidsperioden är 1998-2011. Syftet med studien är att undersöka hur förskolans verksamhet gestaltas och om den förändras i barnlitteraturen över tid samt om förskolans förändrade styrning och ideologi kommer till uttryck i barnlitteraturen. Vi genomför en ideologianalys med analysverktyget parametrar. Resultatet visar på att samhällets ideologi har haft påverkan på hur förskolans pedagogiska verksamhet gestaltas i barnlitteraturen.
|
19 |
Barnlitteratur för lärande för hållbar utveckling : En ekokritisk textanalys av barnbokserien om Pettson och FindusSavenkova, Larisa January 2011 (has links)
Syfte med uppsatsen är att få förståelse för hur barnbokserien om Pettson och Findus kan användas för lärande för hållbar utveckling. Texten i böckerna om Pettson och Findus analyseras med hjälp av kvalitativ textanalys utifrån ett ekokritiskt perspektiv. Det ekokritiska perspektivet innebär att man undersöker relationer mellan det mänskliga och det icke-mänskliga i bl a litterära texter. Ett speciellt fokus har legat på den natursyn som förmedlas i böckerna samt djurbeskrivningar och djurrelationer med människan. Uppsatsen visar att alla natursynerna, nämligen den antropocentriska, den biocentriska samt den ekocentriska förmedlas i böckerna. Den antropocentriska natursynen ges dock betydligt mer utrymme i den analyserade texten. Djurbeskrivningar skiljer sig beroende om man beskriver tama respektive vilda djur. Den relationen människan har med ett visst djur spelar en avgörande roll i hur etisk människan är i sina handlingar mot det djuret. Böckerna om Pettson och Findus har stor potential för användning inom ramen för de ekologiska förhållandena av hållbar utveckling under förutsättning att läraren inte tar den natursyn som förmedlas i böckerna för givet utan skapar gemensam med barnen diskussion där den antropocentriska natursynen ifrågasätts och utmanas.
|
20 |
Meningen med högläsning : En studie om högläsningens metod och arbetssätt i förskolanViklund, Kristoffer, Viklund, Lotta January 2016 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur några förskollärare använder barnlitteratur och högläsning för att gynna alla barns språkutveckling. Frågeställningarna som bearbetas är; vilket syfte har förskollärarna med högläsningen och vilka metoder och strategier använder förskollärarna sig av inför, under och efter högläsning. Studien har genomförts med hjälp av kvalitativa semi-strukturerade intervjuer, i vilka fyra förskollärare deltog. Resultatet av studien visar att förskollärarna är väl medvetna om vikten av högläsning för alla barns språkutveckling. Studien visar att syftet med högläsningen varierar från att vara en lugn stund till en pedagogisk språkutvecklande aktivitet. Resultatet visar att det finns en mängd viktiga faktorer att ta i beaktning före, under och efter högläsning. Dessa faktorer handlar exempelvis om att väcka och bibehålla barnens intresse för boken genom att läsa med inlevelse samt samspela, samtala och resonera med barnen kring berättelsens innehåll.
|
Page generated in 0.0869 seconds