191 |
När orden inte räcker till - Hälso- och sjukvårdspersonalens andra sätt att få personer med demens att öka sin kommunikationAliassi, Bahar, Bergström, Olivia January 2015 (has links)
Bakgrund: Att kommunicera är ett sätt att förmedla information men också att ta emot information. För sjuksköterskan och annan hälso- sjukvårdspersonal är kommunikation nyckeln till att både utföra en personcentrerad omvårdnad men också för att tillgodose varje enskild individs önskemål. För personer med demens leder sjukdomen till att de kognitiva förmågorna som att kommunicera och minnas påverkas negativt, vilket försvårar tillvaron och möjligheten till att utrycka sig. En sammanställning av metoder som främjar kommunikation med personer med demens är därför angeläget då denna kunskap kan bidra till att personer med demens ska få möjlighet till bättre kommunikation. Syfte: Beskriva metoder som används av hälso- och sjukvårdspersonalen för att främja kommunikationen med personer med demens. Metod: En litteraturstudie baserad på åtta vetenskapliga artiklar som redogör för studier genomförda med en kvalitativ ansats. Data analyserades utifrån Graneheim och Lundmans (2004) beskrivning av en kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Tre huvudkategorier framkom: Musikterapi, Dans och uppvisning samt Bilder och berättelser. Resultatet visar att dessa metoder främjar kommunikationen med personer med demens och leder till en ökad kommunikationsförmåga, utryck av känslor och tankar, väcker minnen och ger hälso- sjukvårdspersonal möjligheten att tillgodose en personcentrerad omvårdnad. Slutsats: Bilder, sång, musik, berättelser, uppvisning och dans kan vara metoder som kan underlätta kommunikationen och samtidigt förhöja välmående hos personer med demens. Nyckelord: Demens, hälso- och sjukvårdspersonal, kommunikation, kvalitativ, litteraturstudie, sjuksköterska
|
192 |
Stöd till barnsjuksköterskor som vårdat ett döende barn och varit med om ett barns bortgång : En intervjustudie / Support for pediatric nurses who have cared for a dying child and been involved in a child's death : An interview study.Hadziresic, Vildana January 2015 (has links)
Syfte: Studiens syfte var att belysa stödet till barnsjuksköterskor som varit delaktiga i vården av ett döende barn och vid ett barns bortgång. Bakgrund: Barnsjuksköterskor som har vårdat ett döende barn eller varit med vid ett barns bortgång upplever mer känslomässig stress och uppfattar stödet och handledningen som erhålls efter ett barns bortgång som inadekvat. Forskning har visat att barnsjuksköterskor mestadels söker, och finner stöd hos sina kollegor och att mer professionell guidning skulle vara fördelaktig i deras roll som barnsjuksköterska. Design: Författaren använde kvalitativ design till denna studie. Totalt sex intervjuer med legitimerade barnsjuksköterskor utfördes på två länssjukhus i Sverige. Kvalitativ innehållsanalys med induktiv ansats användes som analysmetod i intervjustudien. Resultat: Analysen av intervjuerna utmynnade i fem kategorier, Bristande struktur och organisation, Bristande handledning, Kollegialt stöd, Bekräftande chefer och Individuell coping. Dessa kategorier illustrerade exempel på vad som utmärker stöd och handledning och beskrivs av barnsjuksköterskorna som delar i hanteringen av ett barns bortgång. Mer strukturerad handledning efterfrågades och professionell handledning av psykolog eller terapeut. Kollegor sågs som det främsta alternativet till stöd, och efterfrågan om mer beslutsfattande chefer skildrades tydligt av barnsjuksköterskorna. Under individuell coping beskrev barnsjuksköterskorna svårigheten att handskas med ett barns bortgång och den personliga utvecklingen. Slutsats: Barnsjuksköterskors som varit med vid ett barns bortgång hade tillgång till stöd och handledning, men insatserna var rutin- och strukturmässigt otillräckliga och behövde förbättras.
|
193 |
Rökares självupplevda orala hälsa samt uppfattning om rökningens påverkan på oral hälsaCzarnecka, Anna, Khadhem, Rownak January 2015 (has links)
Bakgrund: Oral hälsa definieras som ett tillstånd där individen är fri från orala sjukdomar samt störningar som påverkar munhålan negativt. Inom tandvården har oral hälsa länge setts utifrån ett biologiskt synsätt. Idag inriktas den på ett mer holistiskt synsätt som innefattar en individs välbefinnande och upplevelse av den egna orala hälsan. Syfte: Syftet med studien var att belysa rökarens självupplevda orala hälsa samt uppfattning om rökningens påverkan på den orala hälsan. Metod: En kvalitativ studie genomfördes med intervjuer som datainsamling. Åtta rökare i åldrarna 27-65 inkluderades. Inklusionskriterier var rökare som hade rökt i minst fem år, minst fem cigaretter dagligen och som kunde uttrycka sig på svenska. Resultat: Samtliga informanter upplevde obehag och orala besvär i munnen som hade en påverkan på deras välbefinnande. Obehagen kunde upplevas som muntorrhet, dålig andedräkt samt missfärgningar. Orala besvär upplevdes som karies, blottlagda tandhalsar och tandköttsinflammation. Informanterna uppfattade också att rökning hade konsekvenser på den orala hälsan. Vissa informanter hade inte tillräckligt med kunskaper om hur rökning påverkade den orala hälsan. Slutsats: Informanterna upplevde obehag och orala besvär i munnen och att det hade en påverkan på deras välbefinnande. Studien visade även att informanterna uppfattade att rökning hade en påverkan på den orala hälsan.
|
194 |
Ambulanssjuksköterskans upplevelse av överrapportering i traumarummet : En kvalitativ intervjustudieLandén, Daniel, Yaraghi, Said January 2015 (has links)
När ambulanssjuksköterskan träder in i traumarummet förväntas en rapport ske som belyser den prehospitala situationen och patientens tillstånd. Det föreligger ett växande krav på god överrapportering för att arbeta för en bättre patientsäkerhet och arbetsmiljö. Syftet med denna kvalitativa studie är att beskriva ambulanssjuksköterskans upplevelse vid överrapportering på traumarummet. Åtta respondenter intervjuades och resultatet bröts upp i tre huvudkategorier och två till fyra underkategorier utifrån en induktiv design av Lundman och Hällgren Granheim. Utifrån ambulanssjuksköterskornas upplevelser kunde flera grunder till hotad patientsäkerhet identifieras; avsaknad av erfarenhet hos ambulanssjuksköterskan, avsaknad av struktur i rapporten, samtstörningar under överrapportering. Vidare sågs momentet att "stå i fokus" under överrapporteringen upplevas olika utifrån erfarenhet. Besatts erfarenhet, upplevdes situationen att stå i fokus som positiv, det efterfrågades att tydligt få reda på vem traumaledaren var, att alla befann sig på plats och att ambulanssjuksköterskan hade ordet. Vid mindre erfarenhet kunde momentet att stå i fokus upplevas som stressande och i högre grad innebära en redovisning av vitalparametrar än ett prehospitalt sammanfattande intryck. Patienten blev då också i lägre grad delaktig i vården eftersom mer tid lades på att förbereda överrapporteringen. Studien styrker tidigare studier om vikten av strukturerad överrapportering och behovet av erfarenhet för att uppleva större trygghet i överrapportering och i arbetet med att göra patienten mer delaktig. Att framarbeta en rutin med en och samma struktur för överrapportering accepterad från både traumateam och ambulans skulle kunna tänkas minska missförstånd, avbrott i rapporteringen samt minska risken för att viktig information missas.
|
195 |
Vad kan påverka en patient till ändrad livsstil efter hjärtinfarkt? : en litteraturstudieVasilcin, Daniel, Wiren, Rickard January 2006 (has links)
Bakgrund: Sveriges största folkhälsoproblem idag är hjärt- kärlsjukdomar och den vanligaste orsaken till att personer uppsöker akutsjukvård. Att drabbas av hjärt- kärlsjukdom innebär ett lidande och en livsstilsförändring för den drabbade. Syfte: Syftet med studien var att undersöka vad som kan påverka en patient till förändrad livsstil efter hjärtinfarkt. Metod: En litteraturstudie gjordes utifrån 8 stycken artiklar där författarna inspirerades av Burnards analysmetod. Resultat: Resultatet redovisades i 4 kategorier sjukdomsinsikt, informationskällor, socialt stöd och professionellt stöd. Det visar sig i resultatet att dessa faktorer kan påverka en patient till en livsstilsförändring, både positivt och negativt. Slutsats: Slutsatsen visade vikten av kunskap om sjukdomen samt stödet från anhöriga och sjuksköterskan till den drabbade.
|
196 |
Biblioteket och Twitter : En analys av Stockholms stadsbiblioteks twitterflöde / The library and Twitter : An analysis of the Stockholm city library´s twitter feedAndersson, Kristina, Björnberg, Lotta (Charlotta) January 2015 (has links)
This is a paper that discusses the different information activities made on the Twitter webbsite by Stockholm city library. What type of information does the library focus on publishing and retweeting on Twitter? How is the tone of voice and the content in the dialogues between the library and their followers on the Twitter webbsite?The @ssbnu is examined by using a qualitative content analysis to categorise different information activites and find out wich information is given priority to. The paper aims to deepen the understanding for how the public library describes itself through the publications made on the Twitter webbsite in order to aid public libraries in developing their activities on social media.The paper show that by having an editor at the library actively working with Twitter there is a more wivid communication between followers and more often communication in the form of dialogue between the followers and the library. The content of the tweets and retweets are still traditional, focusing on reading fiction, the librarys own events and the library as a physical buildning.
|
197 |
Hur kommunikaton kan gå till mellan lärare och elever på särskolan : En observationsstudie av undervisningssituationer i särskolanGrann Wressel, Birgitta, Finnström, Kerstin January 2015 (has links)
Kerstin Finnström och Birgitta Gittis Grann Wressel: Hur kommunikation mellan lärare och elever kan gå till i särskolan - En observationsstudie av undervisningssituationer i särskolan. Syftet med denna studie var att beskriva och analysera hur kommunikation mellan lärare och elev kan gå till i undervisningssituationer på två olika särskolor. Fokus låg på att se: Hur sker kommunikation mellan lärare och elever under lektionerna? Vem tar initiativ eller inleder kommunikation? Sker återkoppling och i så fall hur? Fanns det inslag av äkta dialog i lektionerna? För att ta reda på hur det kunde kommuniceras mellan lärare och elev under en lektion på särskolan, valde vi en kvalitativ metod med deltagande observation och intervjuer som ansats. Vi valde Vygotskijs sociokulturella perspektiv, med kunskapssynen att lärande sker genom kommunikation och socialt samspel som teori för vårt arbete och vi har använt oss av filosofen Bubers tolkning av begreppet äkta dialog. Resultatet visade att kommunikationen såg olika ut under lektionens gång. Vem som tog initiativ till eller inledde kommunikationen varierade, ibland inledde läraren ibland någon elev. Återkoppling från lärare till elev skedde ofta i form av direktiv eller tillsägelse. Endast vid lektionens avslutningsfas förekom inslag av äkta dialog.
|
198 |
”Mitt barn är annorlunda” : Föräldrarnas upplevelser av barn med autismSöderberg, Matilda January 2015 (has links)
Bakgrund: Autism upptäcks oftast i tidig ålder. Mindre än en procent i Sverige som har någon form av autismspektrumstillstånd. Att vara förälder till ett autistiskt barn är en daglig kamp där planering och rutiner är viktigt för att kunna få en bra vardag. Syfte: Syftet med studien var att utifrån ett familjeperspektiv beskriva livssituationen av att vara förälder till ett barn med autism. Metod: Studien är genomförd med en kvalitativ ansats som baserats på fem stycken självbiografier skrivna av föräldrar till barn med autism. Resultatet har analyserats med hjälp av kvalitativ innehållsanalys där information som svarade an på syftet togs ut. Resultat: Analysen resulterade i känslomässiga reaktioner och livet i vardagen samt tilldelades fyra underkategorier. Resultatet visade att känslomässiga reaktioner var vanliga. Vardagen för föräldrarna påverkades på olika sätt av barnets behov av rutiner och struktur samt konsekvenser i form av minskad delaktighet i vardagens aktiviteter för hela familjen. Vidare visade föräldrarnas relationer till varandra svårigheter. Slutsats: Att få diagnosen autism på barnet, kan innebära en stor chock för föräldrarna och det är bara början på en lång resa. Sjuksköterskan spelar en viktig roll, inte bara för barnet utan även för föräldrarna, för att lugna oroliga föräldrar.
|
199 |
Den fördomsfulla läroboken? : "En läroboksstudie"Fredriksson, Magnus January 2015 (has links)
I mitten av 2000-talet gjorde Svenska dagbladet en granskning där tidningen kom fram till att läroböcker spred schablonbilder av invandrare. Det fanns flera undersökningar som visade att även om de negativa bilderna av invandring och invandrare hade tonats ner var böckerna inte klanderfria i sina skildringar. Eftersom jag anser att det är viktigt att läroböckerna inte sprider fördomar och negativa bilder av invandringen som kan leda till att den ökande främlingsfientligheten i vårt samhälla får mer näring, ville jag undersöka hur läroböckerna skildrade invandrare och invandring. I min undersökning valde jag att granska samhällskunskapsböcker på gymnasienivå. Jag valde att granska tre olika böcker och två upplagor av varje bok. En upplaga som kom före 2006 och en upplaga som kom efter 2006. Denna indelning i två perioder gjordes för att undersöka om läroboksförlag och läromedelsförfattare förändrade innehållet under den andra perioden eftersom både medier och forskning hade uppmärksammat problemet med skildringarna av invandringen och invandrare. Mina resultat stämmer överens med tidigare forskning. De visar att det inte förekommer rasistiska eller andra nedvärderande beskrivningar av invandrarna. Däremot knyts invandringen och invandrarna till problem och läroböckernas skildringar av invandringen och invandrare är sällan positiva. Min undersökning visar att de granskade läroböckernas skildringar av invandrare och invandring är något mer negativ under den andra undersökta perioden än den var under den första undersökningsperioden.
|
200 |
Sjuksköterskan i mötet med patienten som behandlas för ätstörningPalmgren, Erika, Pettersson, Anette January 2006 (has links)
Bakgrund: Ätstörningar är kända sedan flera hundra år tillbaka och i Sverige finns det uppskattningsvis ca 50 000 flickor/ kvinnor i åldrarna 13-30 år som lider av någon form av ätstörning. Patienterna med ätstörning upplevs ofta som svåra att vårda av sjuksköterskorna då de kan sakna sjukdomsinsikt och motivation till att genomgå behandling. Detta försvårar utvecklandet av en god vårdrelation som ligger till grund för ett bra behandlingsresultat. Syfte: Syftet med studien var att belysa de faktorer som har betydelse i det vårdande mötet mellan sjuksköterskan och patienten som behandlas för ätstörning. Metod: En kvalitativ litteraturstudie baserad på åtta vetenskapliga artiklar som granskades och analyserades med Graneheim och Lundmans modell. Travelbees omvårdnadsteori användes som teoretisk referensram med fokus på den mellanmänskliga relationen mellan sjuksköterskan och patienten. Resultat: I resultatet framkom olika hinder och förutsättningar för uppbyggandet av en bra vårdrelation. Exempel på hinder som hade betydelse var sjuksköterskans kunskapsbrist och patientens brist på motivation. Förutsättningar för en bra vårdrelation var då sjuksköterskan såg patienten som en person och när denne upplevde sig sedd som individ. Slutsats: Det behövs ökad kunskap hos sjuksköterskorna för att kunna skapa bra vårdrelationer och en individanpassad vård.
|
Page generated in 0.0185 seconds