241 |
Studentsal- ett verktyg för reflekterande lärande : Sjuksköterskestudenternas lärande i verksamhetsförlagd utbildning / Nurse-dedicated treatment room- a tool for reflective learning : Nurse student learning in clinical practiceLind, Anette January 2014 (has links)
Sammanfattning Bakgrund: Sjuksköterskeutbildningen har under de sista decennierna förändrats från yrkesmässig till en numer akademisk inriktning. Under studierna utför studenterna verksamhetsförlagd utbildning där teori skall integreras i klinisk verksamhet. För att stödja studenternas utveckling till professionen behöver handledarna en modell som stöd för att handleda studenterna i deras individuella utveckling. Denna studie är en del av ett större forskningsprojekt, där målet var att utvärdera om en modell såsom studentsal, med problembaserat lärande (PBL) och peer learning, kan vara en pedagogisk struktur som gynnar både sjuksköterskestudenter, handledare samt hälso- och sjukvårdens verksamhet där den verksamhetsförlagda utbildningen genomförs. Syfte: Syftet med denna studie är att beskriva lärandeprocessen under VFU tiden såsom den erfars av sjuksköterskestudenter på olika VFU placeringar. Metod: Studien har en kvalitativ forskningsdesign och bygger på reflektioner sjuksköterskestudenterna fört i loggböcker under VFU tiden. Materialet har bearbetats genom kvalitativ innehållsanalys enligt Bruce Berg. Resultat: Resultatet visar på att sjuksköterskestudenter inte bara utvecklas yrkesmässigt under sin VFU utan genomgår också en lärandeprocess i egen självmedvetenhet och personliga mognad. Genom att skapa en avgränsad lärandemiljö, såsom studentsal, där pedagogiken grundas på PBL och peer learning kan studenternas lärandeprocess inför professionen gynnas. Diskussion: Att under sin VFU tid få öva ansvarstagande och problemlösning kan göra sjuksköterskestudenterna mer förberedda för sin yrkesprofession. Genom att stödja reflektionen under praktiktiden ökar möjligheten till fortsatt utveckling av detta efter examination.
|
242 |
Att arbeta i team : Operationssjuksköterskors upplevelser av att arbeta i team på en operationssal - en intervjustudieNilsson, Elisabeth, Fjellström, Madeleine January 2014 (has links)
Bakgrund: Team och samarbete är ständigt aktuellt inom hälso- och sjukvården. Operationspersonal är en grupp som behöver ha ett bra teamarbete med varandra, speciellt när det gäller att jobba för en säkrare vård för patienterna. I en operationssal jobbar ett multiprofessionellt team, där tillvaratagande av varandras kompetenser är en förutsättning för ett bra resultat. Operationssjuksköterskan, med sin unika kompetens, har tillsammans med resten av teamet ett ansvar för att bidra till ett gott och välfungerande teamarbete inne på salen. Syfte: Syftet med studien var att belysa operationssjuksköterskors upplevelser av att arbeta i ett team på en operationssal. Metod: Semistrukturerade individuella intervjuer genomfördes med elva operationssjuksköterskor på två sjukhus i Sverige. Det insamlade materialet analyserades med hjälp av en kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Analysen resulterade i två teman, och fyra underteman. De två övergripande teman som framkom var: Att interagera med varandra och Att visa respekt och förståelse för varandra. En god kommunikation var en grund till ett gott samspel inom teamet. Fler tillfällen för reflektion och samtal med arbetskamraterna önskades, eftersom ett bra teamarbete tog tid att utveckla. Att bemöta varandra med respekt och att vara hjälpsam ansågs vara viktigt, även att ha kunskap om teamets olika professioner. Slutsats: Ett väl fungerande teamarbete i operationssalen är en viktig del för patientsäkerheten. Att arbeta i team i operationssalen innebär komplexa interaktioner mellan olika yrkeskategorier med olika utbildning där alla är beroende av varandra. Grundpelarna för ett bra teamarbete är att samarbeta och hjälpa varandra, upprätthålla en god kommunikation, bemöta varandra med respekt och värdighet samt inneha kunskap om såväl ens egen profession som andras profession i teamet. Den här studien visar att det behövs mer stöd från organisationen samt tid för samtal och reflektion mellan teammedlemmarna.
|
243 |
Bemötande av patienter med ländryggssmärtaHemå, Marie, Magnusson, Katarina January 2013 (has links)
Bakgrund: I västvärlden beräknas fyra av fem vuxna individer någon gång i livet få ländryggsmärta. Rygg-och nackproblem tillsammans med psykiatriska diagnoser är det område i Sverige som orsakar mesta sjukfrånvaron. Syfte: Syftet med denna litteraturöversikt var att belysa hur individer med ospecifik ländryggssmärta upplevde bemötande av sjukvårdspersonal. Metod: En litteratursökning gjordes i databaserna Pubmed, Cinahl och Amed. Elva vetenskapliga kvalitativa artiklar inkluderades, vilka kvalitetsgranskades, analyserades och sammanställdes. Resultat: Patienter med ländryggssmärta upplevde att hela deras livssituation påverkades av smärtan och att de inte blev trodda eller tagna på allvar. Orsaken till smärtan var ofta odiagnostiserad, vilket skapade en osäkerhet hos patienten. Brister i kommunikationen mellan vårdpersonal och patient kunde göra att många upplevde ett dåligt bemötande. Diskussion: Då smärta är en subjektiv upplevelse bör det alltid vara patientens upplevelse som styr behandlingen, annars kan patientens autonomi och integritet bli hotad. En god relation gör att patienten känner sig trygg och blir stärkt i sin roll. Slutsats: Större delen av forskningen i nuläget är fokuserad på sjukgymnasters och läkares bemötande av denna patientgrupp. Det behövs vidare forskning för att undersöka sjuksköterskans roll inom området. En ökad förståelse för denna grupp skulle förbättra vården och bemötandet.
|
244 |
Stat i världen : En studie av Islamiska staten i förhållande till begreppet statLif, Zophie January 2015 (has links)
Titel: Stat i världen – En studie av Islamiska staten i förhållande till begreppet stat Kurs: Statsvetenskap C, Mittuniversitetet, vårterminen 2015 Författare: Zophie Lif Nyckelord: Statsvetenskap, Islamiska staten, stat, begreppsdefinition, kvalitativ metod Bakgrund Islamiska staten är en av flera islamistiska rörelser som på senare tid vunnit stora politiska och territoriella framgångar. Organisationen utmärker sig genom att göra anspråk på ett världsomspännande kalifat som ska omfatta hela världens muslimska befolkning.I västvärlden har Islamiska staten främst uppmärksammat för sitt extrema våld, medan de i Mellanöstern av många grupper uppfattas som möjliga makthavare. Syfte Uppsatsens syfte är undersöka om och i vilken utsträckning Islamiska staten teoretiskt kan definieras som en stat. Undersökningen har gjorts med utgångspunkt i frågeställningen "Om och i vilken utsträckning kan Islamiska staten i teoretisk mening definieras som en stat?" Metod Undersökningen är en kvalitativ textanalys, där Islamiska staten prövas mot begreppet stat såsom det definieras av Max Weber. Det empiriska materialet analyseras utifrån en kategorisering av Webers teori. Resultatet har visat att Islamiska staten delvis, om än inte fullt ut, uppfyller Webers kriterier för en stat. Slutsats Studien visar att Islamiska staten, helt eller delvis, uppfyller vissa av de preciserade kriterier som definierar en stat. Utifrån studiens resultat dras slutsatsen att Islamiska staten av idag inte i tillräcklig utsträckning uppfyller villkoren för en stat, men samtidigt att det inte går att utesluta att organisationen en dag kommer att uppnå det målet. / <p>2015-06-03</p>
|
245 |
Patientens upplevelse av att vara isolerad vid nedsatt immunförsvar och smittsam sjukdom : En litteraturstudieLjung, Hedvig, Timelin, Sandra January 2016 (has links)
Bakgrund: Ibland är det nödvändigt att isolera patienter, vilket innebär vårdande i enkelrum. Isoleringens syfte är att förhindra smittspridning till andra individer eller att skydda en individ från smitta. Patienternas upplevelse vid isoleringstillfället är personlig och varierar för varje patient. Isoleringsmiljön är betydelsefull både för patientens upplevelse samt välbefinnande. Som sjuksköterska är det av vikt att vara medveten om patienternas upplevelse vid isolering för att kunna ge en god vård. Syfte: Syftet var att belysa patientens upplevelse av att vara isolerad vid nedsatt immunförsvar och smittsam sjukdom. Metod: Kvalitativ litteraturstudie baserat på åtta vetenskapliga artiklar från databasen CINAHL. Artiklarna analyserades med Graneheim och Lundmans beskrivning av innehållsanalys. Resultat: I resultatet framkom huvudkategorierna, behov av kommunikation och information, att bli skyddad eller att skydda andra, rummets påverkan samt närvarons betydelse. Underkategorierna som framkom var att känna sig fången, att vara ensam, närvaro från andra samt avsaknad av närvaro. Slutsats: Patienternas upplevelse av sin tid i isolering varierar, då både positiva och negativa aspekter framkom. En ökad förståelse inom ämnet gör att sjuksköterskan kan planera sin omvårdnad och ge en personcentrerad vård samt att patienten får en ökad tillit till vården. I dagens sjukvård finns en bristande förståelse inom ämnet. Därför är en ökad informationsspridning och mer forskning nödvändig.
|
246 |
Sjuksköterskans upplevelser om hur stress påverkar relationen med patienten : En kvalitativ intervjustudieTropp, Tina, Bolander, Anne January 2016 (has links)
Bakgrund: Stress påverkar människan både psykiskt och fysiskt. Reaktioner som sker i kroppen påverkar hela människans sätt att vara. När sjuksköterskan arbetar under en stress som inte är under kontroll kan hens förmåga till att bilda relation med patienten försämras. Vården utgår då inte från patientens behov, och denne kan då istället uppleva sig inte bli sedd och hörd. Detta kan då leda till ett vårdlidande då vården istället blir mer objektiv och patientens unika behov inte längre står i fokus. Syfte: Syftet var att belysa sjuksköterskans upplevelser om hur stress påverkar omvårdnaden och relationen till patienten. Metod: En kvalitativ intervjustudie med induktiv ansats utfördes. Intervjufrågorna var semistrukturerade och sju sjuksköterskor deltog. Deltagarnas yrkeserfarenhet varierade mellan 3,5 till 31 år. Materialet analyserades med hjälp av Lundman & Graneheims (2012) kvalitativa innehållsanalys. Resultat: Följande tre huvudkategorier framkom: Olika sorters stress, Påverkan på omvårdnaden, Stressens inverkan på patientrelationer. Patientrelationen blir ofta bortprioriterad när sjuksköterskan är stressad. Detta ger sjuksköterskan en sämre uppfattning om hur patienten verkligen mår, vilket har betydelse för att kunna ge patientcentrerad vård. Sjuksköterskorna upplever att omvårdnadsåtgärder blir bortprioriterade vid stress. Slutsats: Stress påverkar sjuksköterskans förmåga att bilda relation med patienten, och även hens förmåga till att utföra omvårdnad. Detta kan generera ett lidande för patienten. För att kunna ge en god och patientcentrerad vård bör arbetsbelastningen och därmed stressen för sjuksköterskan reduceras.
|
247 |
Hemsjukvårdssjuksköterskans upplevelse av att arbeta i hemsjukvården : - En intervjustudiePeci, Almina, Pohjola, Susanna January 2015 (has links)
Syfte: Att undersöka hemsjukvårdssjuksköterskans upplevelse av att arbeta i den kommunala hemsjukvården. Bakgrund: Många länder möter en demografisk förändring där antalet äldre människor ökar. I samband med denna utveckling ökar även behovet av hemsjukvård då allt fler människor önskar vårdas i sina hem. Hemsjukvård innebär hälso- och sjukvård som ges till patienten i dennes hem eller motsvarande och där ansvaret för de medicinska åtgärderna är samman-hängande över tiden. Tidigare forskning tyder på att sjuksköterskor och distrikssköterskor upplever både positiva och negativa erfarenheter av det dagliga arbetet i patientens hem. Design: Kvalitativ ansats med beskrivande design enligt Lundman och Hällgren-Graneheim (2012). Metod: Semistrukturerade intervjuer med tillägg av narrativa frågor genomfördes år 2015. Totalt åtta deltagare inkluderades i studien, var av fyra var legitimerade sjuksköterskor samt fyra var legitimerade distriktssköterskor i den kommunala hemsjukvåren i Mellansverige. Resultat: Ur analysprocessen framkom tre kategorier: Stärkande aspekter i det dagliga arbetet, Goda patientrelationer i hemmet samt Utmaningar i arbetet. Ur kategorierna skapades tolv underkategorier. I resultatet presenteras representativa citat från analysenheten som skildrar upplevelsen av att arbeta i hemsjukvården. Slutsats: Hemsjukvårdssjuksköterskor upplever en stark relation till sina patienter. Det finns en vilja att underlätta samordningen av patientens vård, varför det finns behov av att förbättra organisationen. Detta genom att tydliggöra "tröskelprincipens" kriterier samt förbättra samarbetet mellan kommunen och landstinget. Hemsjukvårdssjuksköterskor upplever således begränsande och möjliggörande aspekter i det dagliga arbetet i patientens hem. Trots att det föreligger svårigheter och utmaningar i arbetet finns en strävan efter att alltid göra det bästa för patienten i alla situationer. Förslag till framtida forskning är hur den kommunala hemsjukvården som organisation kan förbättras till syftet att öka patientsäkerheten och effektivisera arbetet för hemsjukvårdssjuksköterskor.
|
248 |
Sjuksköterskans erfarenhet av att arbeta preventivt mot trycksår : en litteraturstudieBengtsson, Gunnel, Thulin, Lisa January 2015 (has links)
Bakgrund: I Sverige är det en prevalens på 16 procent gällande trycksår. Av de som ligger på sjukhus eller bor i särskilt boende ökar riskerna att drabbas av trycksår med 16.6 procent respektive 14.5 procent. Faktorerna som kan orsaka att ett trycksår uppstår är bland annat nedsatt hudstatus, inkontinens och undernäring. För patienten som får trycksår medför det en smärtsam upplevelse som i sin tur leder till en försämrad livskvalitet. Genom omvårdnaden som en sjuksköterska utför innefattar det prevention av trycksår. Därför är det av vikt att beskriva sjuksköterskans erfarenhet av arbetet kring preventionen av trycksår. Syfte: Beskriva sjuksköterskans erfarenhet av att arbeta preventivt mot trycksår inom hälso- och sjukvården. Metod: Litteraturstudie baserad på åtta vetenskapliga artiklar med kvalitativ ansats. Kvalitetsgranskning gjordes med hjälp av Olsson och Sörensens bedömningsmall för kvalitativa studier. Analysen gjordes med hjälp av Graneheim och Lundmans tolkning av innehållsanalys. Resultat: Studiens resultat bygger på åtta vetenskapliga artiklar som ligger till grund för tre huvudkategorier och fem underkategorier. Huvudkategorierna var sjuksköterskans erfarenhet av riskfaktorer, förutsättningar hos sjuksköterskan för fungerande trycksårsprevention och sjuksköterskans erfarenhet av samverkan. Underkategorierna som framkom var planering av vård, attityder och kunskap av prevention, behov av resurser, teamarbetets betydelse och kommunikation mellan professioner.Slutsats: Föreliggande studies resultat visade på att sjuksköterskor har relativt goda kunskaper om trycksårsprevention men att det av olika anledningar brister i omvårdnaden. Resultatet av denna studie kan ligga till grund för vidare forskning kring fungerande metoder av prevention mot trycksår samt validiteten av riskbedömningsinstrument. Det skulle kunna leda till en mer kontinuerlig och säker vård.
|
249 |
Ambulanssjuksköterskors upplevelser av att vårda vidprehospital förlossning - En kvalitativ intervjustudie : Ambulance nurses' experiences of caring atprehospital births- A qualitative interview studyBlom, Mia, Edenryd, Karolina January 2018 (has links)
No description available.
|
250 |
Gruppen som verktyg : En litteraturöversikt om gruppens inverkan för personer med fibromyalgi- ett fysioterapeutiskt perspektiv / The group as a tool : A literature review about the group effects for people with fibromyalgia - a physiotherapeutic perspectiveWändahl, Lovisa, Brandels, Siri January 2018 (has links)
Introduktion Fibromyalgi är ett syndrom som betecknas av utbredd fluktuerande långvarigsmärta med andra varierande symptom. Symptomen förstärker varandra och leder vanligentill fysisk inaktivitet. Då orsaken till fibromyalgi ännu inte är fastställd används varierandemetoder som symtombehandling. Ofta utvecklas copingstrategier för att minska symtom ochfunktionsnedsättning. Som rehabilitering finns flera fysioterapeutiska behandlingsmetoder,som ofta görs i grupp. För människan är det viktigt att ingå i fungerande grupper, som kangynna rehabiliteringen. Inom detta område finns ingen funnen litteratursammanställning, tillförfattarnas kännedom, som beskriver hur grupprocessens effekt kan användas inomfysioterapi. Syfte Syftet med denna studie är att beskriva hur individer med fibromyalgipåverkas av gruppdynamik vid rehabilitering. Metod En litteratursökning i databasernaPubmed, Cinahl, Amed, Sport Discus, Medline, PsycInfo, ERIC och PsycArticlesgenomfördes. Databaserna genomsöktes med följande sökord: “Fibromyalgia ANDqualitative AND group”, “Fibromyalgia AND rehabilitation AND group AND qualitative”,“Fibromyalgia rehabilitation AND quality of life AND self-efficacy” och “FibromyalgiaAND rehabilitation AND group process”. 261 studier hittades varav elva kvalitativa studierinkluderades. Resultat Utifrån artiklarna framkom nio kategorier: samvaro med andra isamma livssituation, bli bekräftad, humor och glädje, ömsesidigt utbyte, bryta isoleringen,personlig utveckling, information, ofördelaktiga sidor och utformning av gruppinterventioner. Konklusion Gruppen visade sig vara verkningsfull i syfte att reducera isolering, känna sigsedd och förstådd samt öka tillämpning av copingstrategier. Detta tyder på att processer inomgruppen kan bidra till gemenskap och underlätta en tillvaro som är utmanande. Gruppen somverktyg genererade i ökat välmående i livssituationen för personer med fibromyalgi.
|
Page generated in 0.0248 seconds