Spelling suggestions: "subject:"few age"" "subject:"dew age""
141 |
Buying a balance : the 'individual-collective' and the commercial new age practices of yoga and Sufi danceShaw, Charlotte January 2014 (has links)
The individual's experience of inner authority takes centre stage in the majority of scholarship on New Ageism, with many writers highlighting this theme as a defnitive characteristic of the spiritual culture. The aim of this thesis is to explore this topic and to ascertain the place of the individual and the collective within two commercial New Age feld sites in London. The qualitative data which lead this investigation were collected from a yoga centre called Shanti and a Suf dance organisation called the Suf Order. From this data, the thesis identifes an individual-collective dialectic, one which manifests in particular forms and with divergent orientations; the result is a multiplicity of types of individualisms which include collective forces. The study makes the case for this argument by focusing on four modes in which, at both sites, the individual and the collective co-produce each other. One, the (collective) class culture of the practitioners informs and is informed by the (individual) ideologies of self that the informants assert. Two, the (collective) capitalist context of the organisations infuence and are perpetuated by the ways the (individual) representatives of those organisations express themselves. Three, (collective) shared principles regarding 'positivity' and 'energy' enforce and are sustained by the (individual) feelings of the student. Four, the (collective) communities of practitioners depend on and contribute to the (individual) set apart status of the teacher. These four manifestations of the individual-collective dynamic appear with different orientations in each feld context; in all versions and in both settings, individual and collective are both present and mutually- constituting forces, but at Shanti the dialectics lean more towards the personal and at the Suf Order, the 'same' dialectics lean more towards the social. Each organisation refects and adds to the intersections, both in their forms and their orientations. In so doing, the two New Age centres present divergent balances of the individual-collective dynamic that correlate with the personal and social dispositions of their respective student bodies.
|
142 |
LOGIQUE PROCÉDURALE ET DISPOSITIFS DE MESURE Ethnographie d'une ONG de conservation et développement au PérouMerveille, Nicolas 20 January 2010 (has links) (PDF)
Cette thèse invite, au travers de six chapitres, à se familiariser avec les situations de travail de praticiens d'une organisation non gouvernementale qui se sont fixés comme objectif de protéger les écosystèmes de montagne les plus représentatifs du globe ainsi que valoriser les modes de vie des populations qui y vivent. En retraçant des trajectoires de vie d'un collectif renommé l'Institution Internationale des Sommets, de Huaraz au Pérou à Franklin en Virginie Occidentale, cette ethnographie tente d'éclairer les modalités d'organisation et d'intervention d'un collectif d'une ONG américaine qui interagit avec d'autres collectifs qui administrent et exploitent les ressources renouvelables et non renouvelables d'un territoire qualifié, par l'Etat péruvien et l'UNESCO, de Réserve de Biosphère Huascaran en région Ancash au Pérou. Il s'agit ici de décrire la routine organisationnelle et évaluer les impacts produits par les interventions mises en oeuvre. Mais aussi, à travers la sociologie des agents qui composent le collectif de l'Institution Internationale des Sommets, essayer de déterminer le statut et le rôle de l'individu dans la création de réseaux qui facilitent l'obtention de financements et la réussite ou l'échec d'un projet. Tandis que les sciences sociales ont eu tendance à critiquer l'insuffisance des approches et des instruments d'intervention adoptés par les ONG ; ce travail opte pour l'analyse des relations qui unissent à la fois les approches conceptuelles au dispositif de régulation organisationnelle ainsi qu'aux logiques individuelles du personnel de l'Institution Internationale des Sommets.
|
143 |
Kvinnan - en del av den gudomliga helheten : en studie om New AgeJohansson, Malin January 2008 (has links)
<p>Denna uppsats handlar om sambandet mellan kvinnor och New Age-rörelsen och om kvinnor är överrepresenterade i denna rörelse. Som utgångspunkt för detta arbete har jag studerat litteratur angående livsåskådning både historisk och nutida. Jag har vidare gjort två intervjuer med en Reikihealer och en aromamassageterapeut i Gävle för att ta reda på ifall kvinnor är överrepresenterade som kunder hos dem och vad det kan bero på, i så fall.</p><p>New Age-rörelsen är en synkretism, det vill säga en blandning av många religioner, så det finns en historisk bakgrund till dessa religioner vilket kortfattat tas upp i uppsatsen. Definitionen av vad New Age kan vara för den som är utövare samt vad forskare tycker belyses även i uppsatsen och diskuteras, eftersom definitionen är omdiskuterad. Det huvudsakliga syftet med uppsatsen är att ta reda på om kvinnor är en dominerande grupp inom New Age-rörelsen och varför det kan vara så.</p><p> </p>
|
144 |
Healing : en jämförande studie av två healingmetoder i dagens GästriklandLarsson, Carina January 2007 (has links)
<p>Syftet med den här uppsatsen är att göra en jämförelse mellan två olika healingmetoder som förekommer inom den så kallade neoshamanismen och i New Age sammanhang. I min undersökning som handlar om shamansk healing och reikihealing i dagens Gästrikland har jag intervjuat två utövare av dessa metoder.</p><p>Mina frågeställningar är:</p><ul><li>Vad menas med healing för de båda informanterna?</li><li>Vilka kan utöva dessa metoder enligt dem?</li><li>Vilka hjälpmedel använder man sig av och finns det någon form av andekontakt?</li><li>Vilka är i behov av healing enligt dem?</li><li>Varför uppstår sjukdom och kan man bota med hjälp av healing?</li><li>Vilken världsbild och människosyn har man?</li><li>Vilka skillnader och likheter finns det mellan de båda personernas syn på healing?</li></ul>
|
145 |
Varför attraheras människor av New Age?Määttä, Annika January 2001 (has links)
<p>Syftet med uppsatsen är att undersöka varför människan väljer att tro på New Age. Många människor har ett behov av att hitta andra värden än de materialistiska samt vetenskapliga. Deprivationsteorin stödjer tanken att vi kan söka efter andra värden i livet. Vi har behov av att ha kontakt med det översinnliga. Vid känsla av maktlöshet kan behovet aktualiseras. Inom denna ideologi finns betoning på känslan och intuitionen som kan legitimera tron. Vidare har man en positiv syn på människan samt en helhetssyn på både människan och världen. Till sin hjälp har det utvecklats metoder och tekniker som kan användas. Toleransen är hög<strong> </strong>för mångfalden och individen kan välja om hon vill vara privatreligiös eller ingå i ett nätverk. För att få kunskap om attraktionskraften inom New Age har jag läst litteratur samt tidningar i ämnet. Detta har jag sedan försökt sammanställa och lyfta upp för att sedan få en bild av vad människan erfar inom New Age.</p>
|
146 |
Den privatreligiösa gränsen : en studie av privatreligiositet i en kristen friförsamlingStål, Eva-Lena January 2009 (has links)
<p>Studien avser att ta reda på hur tron är utformad hos aktiva medlemmar i en kristen frikyrkoförsamling med särskilt fokus på privatreligiositet. Målet är att få insikt över i vilken grad tron är individualiserad och i vilken grad tron är formad utifrån traditionell kristen tro. Undersökningen har skett genom en empirisk undersökning där fyra kvalitativa intervjuer legat som grund för studien. Frågeställningarna i studien har handlat om hur aktiva medlemmar i en frikyrkoförsamling ser på sin tro och hur den är utformad. Avsikten har varit att se hur väl församlingen svarar för den enskilde individens tro samt hur tron kan sägas vara formad utifrån individuell tolkning med förtecken åt privatreligiositet.</p><p>Studien pekar på en tydlig dubbelhet där å ena sidan församlingen och dess gemenskap har stor betydelse i människors formande av tro, vilket pekar på vikten av en plausibilitetsstruktur. Samtidigt tenderar tron i många lägen att nå den privatreligiösa gränsen där individuella tolkningar avgör hur tron utformas för den enskilde individen.</p>
|
147 |
Vetenskap, religion eller hokus pokus : en religionsvetenskaplig analys av kvantfysik och shamanismWikström-Hedman, Kristina January 1999 (has links)
<p>Detta är ett försök att skildra den livsåskådningstradition som med utgångspunkt från moderna vetenskapliga resultat söker påvisa ett samband mellan dessa och den urgamla shamanistiska tradition som en gång varit världsomspännande och fortfarande lever i spridda rester av vissa kulturkretsar.</p><p>Jag har för detta ändamål läst den litteratur som jag här sammanfattar i resultatdelen samt redovisar under rubriken "Diskussion och slutsats" med en religionsvetenskaplig analys och en fenomenografisk genomgång.</p><p>Min forskningsuppgift är att utifrån ett religionsvetenskapligt perspektiv göra en deskriptiv analys av några centrala arbeten inom det som kallas den nya fysiken och en shamanistisk tradition i anslutning till den.</p><p>Den röda tråd som jag ser löpa genom denna litteratur påvisar dels utifrån olika förutsättningar annorlunda sätt att uppfatta och förhålla sig till "verkligheten" och dels finns här genomgående mer eller mindre religiösa övertoner. En gemensam nämnare för denna idétradition är även den parallell man ser mellan komplementaritet, dvs. ljusets våg/partikeldualism, och olika medvetandetillstånd. Detta innebär i båda fallen ett överskridande av vår vanliga tids- och rumsuppfattning. Vidare krävs det såväl inom shamanismen som i den kvantmekaniska forskningen att man är en kreativ medskapare, inte en objektiv iakttagare.</p>
|
148 |
New Age i Östra Mellansverige : en studie av den oorganiserade nyandlighetenBlom, Nina January 2007 (has links)
<p>I uppsatsen undersöks New Age roll i Östra Mellansverige. Studien har genomförts med hjälp av djupintervjuer. Undersökningen koncentreras på den oorganiserade delen av New Age, som organiserade rörelser inom New Age räknas exempelvis Wicca och Asatrosamfundet, vilka exkluderas i undersökningen. Som oorganiserade räknas de medlemmar som tar en aktivare roll i rörelsen än att bara läsa sitt horoskop i veckotidningar och följa utbudet av TV-serier inspirerade av New Age men som inte deltar i någon speciell grupp. New Age är en rörelse med stort fäste i västvärlden och Sverige idag. I Olav Hammers undersökning kan vi se hur 25 % av den svenska befolkningen beräknas ha åsikter och tro som överensstämmer med tankar inom New Age. Det är dock väldigt få av dessa som anser sig vara religiösa. Varför New Age lockar så många människor finns det olika teorier om, det kan vara ett stressigt samhälle utan mål för individen och för mycket fokus på karriär och för lite på känslor. Det kan också vara en reaktion på avsaknaden av religion i samhället i dyningarna efter kristendomens förlorade roll. Det stora intresset kan också ses som en reaktion på det paradigmskifte Sverige befinner sig i, med ett mångkulturellt samhälle. Liknande reaktioner kan spåras i historien, bland annat till framväxten av Alexandria.</p><p>Resultaten i undersökningen jämförs med tidigare forskningsunderlag, framförallt förekommer Hammer och Liselotte Frisks tidigare studier på området.</p><p>Följande frågeställningar besvaras i studien:</p><p>1. Varför finns så stort intresse för nyandlighet i Östra Mellansverige, idag?</p><p>Att intresset är stort för nyandligheten i Östra Mellansverige idag beror på samhällets struktur, med många kulturer som blandas, våra allt hårdare arbetsliv och krav på en lyckad karriär och en avsaknad av något att tro på, en mening med livet.</p><p>2. På vilket sätt sprids New Age bland personerna i undersökningsområdet?</p><p>Nyandliga tankar sprids i Östra Mellansverige via vänner och anhöriga, men även via media, som TV och tidningar. Vanligt är att New Age tankar finns sedan ungdomsåren då far- och morföräldrar berättar ”spökhistorier” för barnen.</p><p>3. Varför väljer så många människor en oorganiserad form av nyandlighet och inte att engagera sig i någon speciell grupp?</p><p>Att engagera sig i någon New Age gruppering lockar inte eftersom människorna vill styra sina liv på egen hand i så stor utsträckning som möjligt. Ofta ser man grupper som en fara mot den personliga integriteten. Det finns ingen andledning att ansluta sig till någon speciell gruppering.</p><p>4. Är det någon speciell händelse i livet som utlöser intresset för nyandlighet?</p><p>I Östra Mellansverige och bland de intervjuade personerna verkar det vara ett faktum att svåra händelser och sjukdomar öppnar upp för det nyandliga intresset. Även om intresse funnits vilande sedan tidigare så tas det upp av personen i och med ett trauma eller en kris.</p><p>5. Vad anser de nyandligt intresserade om begreppet New Age?</p><p>Vad de nyandligt intresserade anser om begreppet New Age och nyandlighet är tydligt. Det är inte något de relaterar till. De anser att andlighet inte kan betecknas som något nytt. Även om undersökningen tydligt visar att de ägnar sig åt de andliga delar som ingår i New Age. Själva anser de att begreppet känns flummigt och förknippar det med sekter och oseriösa rörelser.</p>
|
149 |
En New Age grupp i Tornedalen : en studie av begreppet helhetEriksson, Bert-Olov January 2000 (has links)
<p>Syftet med studien av denna New Age grupp var att behandla begreppet helhet. Den allmänna frågeställningen var hur detta helhetsbegrepp skapades. I en mer avgränsad frågeställning blev utgångspunkten erfarenhet, kunskap och insikt och på vilket sätt detta skapade en koppling mellan den immateriella och materiella världen. I det undersökta materialet ingick litterära källor för bakgrund och referens, men studien grundar sig på intervjumaterial som dock inte presenteras i sin helhet.</p><p>Materialet har delats upp i tre kategorier som kan spegla synen på den immateriella och den materiella delen av respektive uppfattning, till detta har även ett etiskt perspektiv infogats, detta för att möjliggöra studiet av de faktorer som påverkar sambandet mellan den immateriella och materiella världen.</p><p>Resultatet av studien visar att reinkarnationsidén var en bärande faktor, där en orientering kring begreppen erfarenhet, kunskap och insikt hade en avgörande betydelse för reinkarnationstanken, vilket även skapade en sammanlänkning av den materiella och immateriella världen. Dessa begrepp var centrala element i skapandet av den helhetssyn man har på tillvaron.</p>
|
150 |
Den kvantandliga diskursen : En undersökning om nyandlighetens möte med kvantfysikenSporrong, Elin January 2012 (has links)
This paper aims to describe and elaborate on a recent discursive change within the new-age movement. Since the seventies and the publishing of speculative popular science books like The Tao of Physics by Fritjof Capra and The self-aware universe by Amit Goswami, the idea that quantum physics resonates with spirituality has become the topic of hundreds of books and movies. The quantum-spiritual discourse has three distinct ways to approach quantum physics in its discussion on spirituality: The parallelistic approach which emphasizes the similarities between eastern philosophies and modern physics, the monistic-idealistic approach which tells us that mind is the foundation of matter and the scientific spiritual approach which tries to explain spiritual claims scientifically. In the quantum-spiritual discourse, quantum physical phenomena (e.g. non-locality and entanglement) are being called upon to validate metaphysical statements. The primary assumption of the discourse is that the shift of paradigm due to the establishment of modern physics also is a shift of paradigm of spirituality. With the object to examine the common claims made in the discourse, cross-references between spiritual arguments and facts of quantum physics are being made. A discussion is held about the probable influence of the historical context, with particular focus on the monistic evolvement during the late nineteenth century.
|
Page generated in 0.1392 seconds