Spelling suggestions: "subject:"dde samhällsorienterande ämnena"" "subject:"dee samhällsorienterande ämnena""
1 |
Individualisering i de samhällsorienterande ämnenaBjörkberg, Emma, Sellberg, Victor January 2020 (has links)
Syftet med denna undersökning är att få en djupare förståelse för individanpassad undervisning i de samhällsorienterande ämnena i årskurs 4-6. Fokus ligger på att få ta del av lärares reflektioner angående möjligheter och svårigheter som de upplever i klassrummet, men även vid planering av undervisning. Vidare undersöks det vad lärare tycker om läroplanens formuleringar kring individualisering. Den första teoretiska utgångspunkten för detta examensarbete är Howard Gardners teori om multipla intelligenser. Teorin har valts för att belysa elevernas intellektuella styrkor och svagheter. Med hjälp av denna kan vi analysera lärarnas planering av individualiserad undervisning. Den andra teoretiska utgångspunkten för denna undersökning är undervisningsprincipen - MAKIS. Denna princip ger tydliga och konkreta reflektioner kring hur individualisering kan användas i praktiken. Detta undersökningsinstrument bidrar till hur vi kan synliggöra och analysera lärares sätt att individualisera. Undersökningen utgår från en kvalitativ metod där sex behöriga lärare i de samhällsorienterande ämnena har intervjuats. Lärarna har fått berätta om sina erfarenheter, tankar och åsikter om individualisering, vilket resulterar i att det är en fenomenologisk ansats i undersökningen. En semistrukturerad intervjuform har använts för att kunna öppna upp för följdfrågor. Detta material har sedan analyserats utifrån de valda teorierna samt diskuterats i förhållande till tidigare forskning. Resultatet från denna undersökning påvisar att det finns möjligheter med att individualisera undervisningen i de samhällsorienterande ämnena men att lärarna anser att svårigheterna överstiger möjligheterna. De medverkande lärarna berättar även att tidsaspekten, för stora klassuppsättningar på för få lärare och en för liten skolbudget påverkar möjligheterna till att individualisera. Det framkommer också att läroplanen inte ger tydliga riktlinjer hur undervisningen ska individualiseras men att alla lärare inte heller anser att detta behövs.
|
2 |
Granskning av två läroböcker i SO F-3 : En litteraturstudie av hur två av SO-ämnets läroböcker förhåller sig till den nya läroplanen (Lgr22) i årskurs 1-3 och hur läroböckernas bilder förhåller sig till ett jämställdhetsperspektiv / A literature study of how two of the SO subject's textbooks relate to the new curriculum (Lgr22) in grades 1–3 and how the textbooks' images relate to a gender equality perspectiveJohansson, Moa, Parkatti, Cassandra January 2022 (has links)
Syftet med denna litteraturstudie är att granska hur läroböcker i de samhällsorienterande ämnena grundar sig på den nya läroplanen för grundskolan (Lgr22).Det är en litteraturstudie med utgångspunkt i läroplansteori. Resultatet visar vikten av att läroböcker är anpassade utifrån läroplanen både utifrån det centrala innehållet och hur ett jämställdhetsperspektiv. Slutsatsen är kortfattat att lärare behöver ha kunskap om hur vida deras läroböcker förhåller sig till läroplanen så att eleverna får en likvärdig utbildning.
|
3 |
Lärares upplevelser av ämnesintegration iSO-undervisningen / Teachers’ experiences of subject integration in socialstudies educationJohansson, Frida, Fingal, Matilda January 2022 (has links)
Syftet med denna empiriska studie är att öka förståelsen för hur lärare upplever det ämnesintegrerade arbetssättet i SO-undervisningen. Frågeställningen för arbetet lyder: Hur reflekterar lärare i årskurserna 1–3 över sina upplevelser av att integrera SO medövriga skolämnen?. Studien riktar sig till de lärare och studenter som är intresserade av att arbeta ämnesintegrerat med SO-ämnena och vill veta mer om vad arbetssättet kan innebära. Vi har genomfört studien på en kvalitativ metodansats och intervjuat nio verksamma lågstadielärare om deras upplevelser och erfarenheter av att integrera SO-ämnena med andra skolämnen. Vi har analyserat lärarnas utsagor utifrån det hermeneutiska perspektivet intersubjektivitet såväl som lärandeteorierna det sociokulturella perspektivet, konstruktivismen samt pragmatismen. Vi har även analyserat utsagorna utifrån det teoretiska begreppet KASAM. Studien uppmärksammar att det finns intersubjektivitet bland de intervjuade lärarna kring vilka fördelar de upplever att det ämnesintegrerade arbetssättet kan ha i undervisningen och elevers förståelse- och kunskapsutveckling. I resultat- och analyskapitlet uppmärksammas såväl det som gör att lärarnas uppfattningar och erfarenhet av ämnesintegrerat arbete i SO skiljer sig åt, bland annat huruvida de undervisar i alla lågstadiets skolämnen eller enbart några. Utifrån de intervjuade lärarnas utsagor för vi en diskussion i förhållande till tidigare forskning. Slutsatserna av denna diskussion är att lärarnas utsagor stämmer bra överens med tidigare forskning. Slutsatsen lyfter även fram att det finns både likheter och skillnader, exempelvis att huruvida de undervisar i alla lågstadiets ämnen eller enbart några, påverkar hur lågstadielärare upplever att integrera SO med andra skolämnen och vice versa. Studien avslutas med förslag på vidare forskning, där vi lyfter fram att forskningen kring elevernas syn på den ämnesintegrerade undervisningen är bristande. Vidare forskning som undersöker ett elevperspektiv anser vi hade tillfört kunskap och förståelse om det ämnesintegrerade arbetssättet.
|
4 |
Extra anpassningar i de samhällsorienterande ämnenaHallberg, Amanda, Jönsson, Madeleine January 2019 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur fyra olika skolor i Malmö utformar sitt arbete med extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Både generella extra anpassningar men framförallt har vi undersökt om det finns specifika extra anpassningar i de samhällsorienterande ämnena. Vidare är syftet att undersöka vilka hinder och möjligheter som lärare upplever finns gällande extra anpassningar i just de samhällsorienterande ämnena.Den första teoretiska utgångspunkten för denna studie är att Varje ämne har sitt eget tänkande och en egen kunskapsdomän. Varje ämne har sin unika uppbyggnad och kräver således olika förmågor. Om man som lärare undervisar ämnesspecifikt borde även de extra anpassningarna till ämnet vara ämnesspecifika. Den andra teoretiska utgångspunkten för denna studie är Inkludering- alla elever lär inte lika. I denna utgångspunkt lyfter vi det kritiska perspektivet och en central del i detta perspektiv är att man söker orsaken till de problem en elev har utanför eleven själv. Vår studie utgår från en kvalitativ metod. En kvalitativ metod utgår från en holistisk kontext, med andra ord, metoden utgår från helheten och sammanhangen har betydelse (Alvehus, 2013:20–23). I vår studie studerar vi enbart några få lärares undervisningsmetoder när det kommer till extra anpassningar och dessa metoder studeras som en helhet. Det empiriska materialet består av insamlad dokumentation från observationer av fyra SO-lektioner och fyra intervjuer med de medverkande lärarna. Detta material har vi sedan bearbetat och analyserat med hjälp av våra teoretiska perspektiv, det vill säga att Varje ämne har sitt eget tänkande och Inkludering- alla elever lär inte lika.Resultatet av vår studie visar att det inte finns specifika extra anpassningar i de samhällsorienterande ämnena. De medverkande lärarna arbetar flitigt med extra anpassningar i de samhällsorienterande ämnena, men dessa anpassningar är generella och inte specifika för ämnet. Däremot arbetar lärarna med specifika extra anpassningar i sin svensk- och matematikundervisning. Lärarna i vår studie är väl medvetna om vad begreppet extra anpassningar innebär och hur de ska arbeta med dessa inom ramen för den ordinarie undervisningen. Lärarna påpekar att tid, klasstorlek och bristen på resurser är ett hinder för deras arbete och vidareutveckling med arbetet kring extra anpassningar. Analysen av vårt resultat visar att lärarna arbetar med extra anpassningar enligt det kritiska perspektivet. Alla lärare är väl införstådda med att miljön runt eleverna behöver anpassas så att alla elever ska förstå innehållet av undervisningen. Lärarna arbetar efter teorin om att Varje ämne har sitt eget tänkande när det kommer till extra anpassningar i matematik- och svenskämnet men inte när det kommer till extra anpassningar i de samhällsorienterande ämnena. Detta är ett resultat som det är värt att forskas vidare i.
|
5 |
Transspråkande i flerspråkiga klassrumDizdarevic, Amra, Niazi, Shahana January 2019 (has links)
Vi lever i ett mångkulturellt samhälle, vilket har resulterat i att vi har flerspråkiga klassrum. Undervisningen bör anpassas utifrån detta för att svenska sällan är de flerspråkiga elevers starkaste språk. De samhällsorienterande ämnena har många ämnesspecifika begrepp som är svåra för dessa elever. Teorier om elevers språkutveckling samt transspråkande använder vi som teori genom vårt arbete. Transspråkande är ett synsätt som på senare år har etablerats i skolverksamhet. Transspråkande innebär att elevernas första- och andraspråk används dynamiskt i undervisningen för att utveckla skolspråket. Syftet med denna studie är att ta reda på hur lärare förstår samt använder transspråkande i de samhällsorienterande ämnena. Vi har intervjuat tre lärare och projektledaren på den kommunövergripande funktionen. Vi har även observerat lektioner där alla lärare har bedrivit undervisning i de samhällsorienterande ämnena genom transspråkande. Resultatet av studien är att alla tre lärare uppfattar transspråkande på ett liknande sätt, men att lärarna använder transspråkande på olika sätt beroende på var de lägger tonvikten, alltså strategiskt planerat eller som ett naturligt inslag i undervisningen. Genom studien fick vi även en insikt om att det är under mycket specifika tillfällen som transspråkande kan användas på det sätt som teorin och tidigare forskning menar.
|
Page generated in 0.1418 seconds