1 |
Analog- och digital högläsning i förskolan : En fråga om syfte och organisation för att möjliggöra för barns lärande / Reading aloud in preschool : A question of purpose and organization to enable children´s learningKansten, Maria, Arvidsson, Emma January 2021 (has links)
Syftet med studien är att bidra med kunskap om förskollärares arbete med analog- och digital högläsning som aktivitet i förskolan. För att uppnå syftet besvaras följande forskningsfrågor i studien: Vad finns det för likheter och skillnader mellan förskollärares arbete med digital högläsning och analog högläsning? Samt vilka tankar ger förskollärare uttryck för om digital- och analog högläsning? Med dagens teknik kan högläsning ha innebörden av analog högläsning ur en fysisk bok samt digital högläsning med hjälp av en lärplatta. Det är upp till förskollärarna att tolka skrivelsen i läroplanen. För att få empiri till att kunna svara på forskningsfrågorna har fem förskollärare intervjuats. Intervjuerna genomförs via Zoom, en digital mötestjänst. Studiens resultat analyseras utifrån ett sociokulturellt perspektiv där medierande verktyg, samspel, stöttning och proximal utvecklingszon är centrala begrepp. Resultatet visar att den digitala högläsningen ofta blir oreflekterad och kan sakna ett lärandesyfte. Slutsatsen är att det finns en komplexitet kring arbetet med högläsning och flera faktorer såsom personalresurs samt barnantal tycks ligga till grund för hur förskollärarna organiserar för högläsning som aktivitet i förskolan.
|
2 |
”…och då darrade flickan av skräck!” : En studie om förskollärares uppfattning om högläsningens betydelse för barns ordförrådJohansson, Anna January 2021 (has links)
Studiens syfte är att utveckla mer kunskap kring förskollärares syn på högläsningens betydelse för utveckling av ordförråd hos barn. Detta är en kvalitativ studie som använt sig av semistrukturerade intervjuer med sex förskollärare för insamling av data. Studiens frågeställningar fokuserar på vilka möjligheter informanterna ser med högläsning kopplat till barns utveckling av ordförråd, hur de arbetar med högläsning, samt vilka möjligheter informanterna ser med digital högläsning som ett sätt att främja ordförrådet. Denna studie har utgått från ett sociokulturellt perspektiv, som framhäver att lärande sker i socialt samspel, vilket går hand i hand med tanken om att högläsning inom förskolan är en social situation som kan gynna lärandet på flera sätt. Resultatet visar att högläsning förekommer dagligen på de förskolor informanterna arbetar på, både som planerade och spontana stunder. Utöver att högläsningsstunden har syftet att stödja utveckling av ordförråd, presenteras ett flertal andra syften med högläsning i resultatet. Studiens informanter visar kunskaper kring och förståelse för att högläsning hänger väl samman med barns utveckling av ordförråd. En slutsats som går att dra från denna studie är att den kvantitet och kvalitet av högläsning barn får ta del av redan i unga år, där ordförrådet stöttas och utvecklas, är av stor betydelse för deras framtida möjligheter att förstå texter och information i syfte att kunna ta del av det demokratiska samhälle vi lever i.
|
3 |
E-böcker i klassrummet : En kvalitativ studie av mellanstadieelevers attityder till användningen av e-böcker i undervisningen / E-books in the classroom : A qualitative study of students’ attitudes towards the use of e-books in middle schoolFrangén, Cecilia January 2017 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka mellanstadieelevers attityder till elektroniska böcker i undervisningen. Detta gjordes genom fokusgruppsintervjuer i en femteklass där eleverna dagligen läste e-böcker via inläsningstjänst. Resultatet visade att de intervjuade eleverna var positiva till användningen men att ett fåtal elever skulle föredra att läsa i pappersböcker. Trots att eleverna var positiva konstaterade de att vissa aspekter med e-boken kan förbättras exempelvis genom att ha texten på skärmen och att kunna markera ord från den. Dessutom visade resultatet att en svårighet var de tekniska problem som uppstod. Dessa var långsamt internet och långsamma datorer som tog mycket värdefull lektionstid.
|
4 |
Sju förskollärares erfarenheter av högläsning och digital högläsningGodin Rosvall, Johanna, Sjölander, Maria January 2020 (has links)
Syftet med studien är att bidra till ökad kunskap om förskollärarens erfarenheter av högläsning och digital högläsning. Studien har utförts med hjälp av kvalitativa metoden intervju. I studien har sju verksamma förskollärare intervjuats om sina erfarenheter kring arbetet med högläsning, dels utifrån en fysisk bok dels utifrån användandet av digitala verktyg för högläsning i förskolan. Svaren i studien har analyserats utifrån ett sociokulturellt perspektiv. Resultatet visar att förskollärarna har olika förutsättningar att bedriva digital högläsning då tillgången till bland annat olika digitala verktyg såsom applikationer skiljer sig åt. Vidare visar resultat att förskollärarna menar att traditionella högläsningen och digital högläsning har lika stor betydelse för barns språkutveckling. Det har även framkommit hur stor betydelse digitala erfarenheten förskollärarna i arbetslagen har och hur stor skillnad den digitala högläsningen har utifrån vilken applikation de använder på förskolorna.
|
5 |
Barns perspektiv på digital högläsning / Childrens perspective on digital reading aloudDamevska, Biljana, Olofsson, Eleonora January 2024 (has links)
The purpose of this study is to investigate how a selected group of children experience the use of audiobooks. The study is focused on children's reflections about audiobooks and read-aloud, with the increasing popularity of audiobooks in society. To gather our empirical data, we have conducted qualitative observing and interviews with ten children in two different preschools. What we can see from the analysis of our observations is that in our study, children show clear interest in reading aloud with the app Polyglutt. Our thoughts were that the result showed this as the children had access to a large selection of books that the app made easily accessible to the children. Digital apps with books provide multiple choices and multiple effects that attract children's interest. By having digital reading aloud in small groups, the children had the opportunity to participate in discussing the books read and influence the choice of book. From our study it has become apparent to us that preschool teacher's didactics strategies help children to discuss books which in the long run helps children to improve language development. In addition, the conclusion from results leads us to knowledge that good collaboration between preschool teachers' engagement and children's interest will provide a good basis for children's learning and development.
|
6 |
Analog och digital högläsning : En intervjustudie om högläsning i förskolan / Analog and digital reading aloud : An interview study on reading aloud inpreschoolBakhtiari, Neda, Ekblad, Jennifer January 2023 (has links)
Syftet med den här studien är att undersöka olika sätt att arrangera analog och digital högläsning i förskolan. Anledningen till valet av undersökning är att vi knappt kunde hitta någon forskning om digital högläsning. Trots ett noggrant sökarbete. Sökproceduren gick till på följande sätt att vi inriktade våra sökningsresultat till doktorsavhandlingar, avhandlingar samt vetenskapliga artiklar som var granskade och märkta peer reviewed. Det vetenskapliga sökdatabaser vi sökte i var Primo, Eric, google schoolar och Diva portal. Även det mesta av forskningen om analog högläsning vi kunde hitta genom samma sökprocedur och vetenskapliga sökdatabaser riktar sig till barn i skolåldern. Den teoretiska utgångspunkten i studien är den sociokulturella teorin. Datainsamlingsmetoden vi använt oss av är semistrukturerade intervjuer. En intervjuguide utformades och semistrukturerade intervjuer gjordes med sex verksamma förskollärare på fyra olika förskolor Detta för att få några förskollärares syn på hur digital och analog högläsning kan arrangeras. Resultatet av undersökningen visar att flera olika syften beskrivs för att arrangera högläsning i förskolan. Majoriteten av förskollärarna nämnde språkutveckling, kreativitet och läslust. Även högläsningen som avkoppling nämndes som syfte. Alla förskollärare i studien använder sig av både analog och digital högläsning i sin undervisning. Dock visar vårt resultat att samspel mot lärande mestadels sker under arrangerad analog högläsning. Fortsättningsvis framgår det i resultatet att i den digitala högläsningen planerar förskollärarna utifrån ålder, intressen och barngruppens behov. Förskollärarna beskriver den planerade och spontana analoga högläsningen och uttrycker att den spontana analoga högläsningen får ta större del än de önskar. Resultatet visar också att barngruppernas storlek under högläsningen har betydelse för både analog och digital högläsning.
|
7 |
HÖGLÄSNING I FÖRSKOLAN - NÄR TVÅ VÄRLDAR MÖTS : EN KVALITATIV STUDIE OM DEN ANALOGA OCH DIGITALA HÖGLÄSNINGENS BETYDELSE FÖR BARNS SPRÅKUTVECKLING OCH INTERAKTIONKällberg, Malin, Carlbom, Alva January 2021 (has links)
Syftet med studien var att undersöka hur förskollärare beskriver hur analog och digital högläsning främjar barnens språkutveckling och interaktion. En kvalitativ forskningsmetod användes med semistrukturerade intervjuer med fokus på påverkansfaktorer som respektive högläsning har för barns språkutveckling och interaktion. Intervjuerna som genomfördes spelades in och transkriberades därefter. Materialet bearbetades och färgkodades för att kunna delas upp i olika teman. Vår studie vilar på det sociokulturella perspektivet där interaktion och språk är centrala begrepp. Resultatet visar att den analoga högläsningen skapar fler möjligheter för interaktion och samtal kring bokens innehåll. Digital högläsning stimulerar barnens sinnen och intresse samtidigt som det råder en osäkerhet hos förskollärarna vid användandet av digitala verktyg i samband med högläsning. En slutsats är att analoga böcker kan förstärkas genom fysiska redskap för att främja barnets språkutveckling och interaktion samt hur de digitala verktygen kan användas som ett stöd i utveckling av språket för barn med annat modersmål än svenska.
|
8 |
En kartläggning av förskollärares erfarenheter och uppfattningar om barns språkutveckling vid digital och analog högläsning / A Survey of Pre-School Teachers´perceptions and experiences of Language Acquisition through Digital and Analogue ReadingDahlin, Linda, Glad, Rebecca January 2022 (has links)
Denna studie undersöker förskollärares erfarenhet och uppfattningar om högläsning inom förskolan, både med analoga böcker och digitala böcker samt hur det kan påverka barns språkutveckling. Studien använder sig av metoden enkät som delats ut i två Facebookgrupper för verksamma inom förskolan. Utifrån enkätsvaren analyserades sex olika kategorier fram, förskollärares berättarprofession, boksamtal, språklig sårbarhet, språkutveckling, barngruppens storlek samt undervisningssyfte. Resultatet visar att respondenterna ser en fördel med att använda sig både av analog- och digital högläsning men att det beror på vilken av de sex kategorierna som är i fokus för högläsningsstunden.
|
9 |
Högläsning i förskolan : En kvalitativ intervjustudie om pedagogers uppfattningar av analog och digital högläsning i förskolan / Read aloud in pre-school : A qualitative interview study on educators ́ perceptions of analog anddigital read aloud in preschoolOdén, Sandra January 2024 (has links)
Syftet med studien är att bidra med kunskaper om hur analog och digital högläsning används i förskolans verksamhet.. Den teoretiska utgångspunkten i examensarbetet är sociokulturellt perspektiv. För att genomföra studien valdes semistrukturerade intervjuer som metod där åtta pedagoger från en kommun i Mellansverige deltog. Studiens resultat visar att högläsning är en vanligt förekommande aktivitet och pedagogerna använder sig av både analog och digital högläsning i förskolans verksamhet. De båda metoderna kan inte likställas utan fyller olika syften och användningsområden i förskolans verksamhet. Pedagogerna anser att den analoga högläsningen bidrar till en mer följsam och inlevelserik högläsning som inkluderar fler stimulerande boksamtal och bidrar till en större delaktighet i barngruppen. Pedagogerna anser att den digitala högläsningen erbjuder ett stort utbud av inlästa, bläddringsbara e-böcker som är en tillgång i förskolan vid tillfällen då personalen själva inte har möjlighet att genomföra högläsningen eller vid tillfällen av stora barngrupper. Den digitala högläsningen används även för modersmålsutveckling hos flerspråkiga barn, då bilderboksapplikationerna erbjuder många böcker inlästa på olika språk. Det högläsningsmetoderna har gemensamt är att de skapar mångsidiga förutsättningar som syftar till att stimulera barnens språkliga utveckling samt väcka deras egna läsintresse genom att de bidrar till en stimulerande och språkrik miljö på förskolorna. / The purpose of the study is to contribute with knowledge about how analogueand digital reading aloud is used in the preschool ́s operations. The theoreticalstarting point in the degree project in a socio-cultural perspective. To carry outthe study, semi-structured interviews were chosen as the method in which eighteducators from a municipality in Central Sweden participated. The results ofthe study show that read aloud is a common activity and the pedagogues useboth analogue and digital read aloud in the activities of the preschool. The twomethods cannot be equated but serve different purposes and areas of use in thepreschool ́s operations. The educators believe that the analogue read aloudcontributes to a more compliant and empathetic read aloud that includes morestimulating book conversations and contributes to greater participations in thechildren ́s group. The pedagogues believe that the digital read aloud offers alarge selection of loaded, browsable e-books which are an asset in thepreschool on occasions when staff themselves do not have the opportunity tocarry out the reading aloud or on occasions of large groups of children. Thedigital read aloud is also used for mother tongue development in multilingualchildren, as the picture book applications offer many books read in differentlanguages. What the read aloud methods have in common is that they createversatile conditions that aim to stimulate the children linguistic developmentand awaken their own interest in reading by the fact that they contributes to astimulating and language-rich environment at the preschools.
|
10 |
Örat är vägen till hjärtat : En interventionsstudie om hur olika högläsningsmetoder kan påverka elevers hörförståelse / The path to the heart goes through the ear : An intervention study regarding how different reading aloud methods can affect pupils listening comprehensionWallgren, Rebecka January 2021 (has links)
Högläsning är ett pedagogiskt verktyg med fördelar gällande såväl möten med olika texter som utvecklande av språkförståelsen. Traditionellt sker högläsning genom att någon läser högt för en grupp eller individ. Ljudböcker anses ha liknande fördelar som traditionell högläsning men det saknas forskning med elevresultat som stödjer antagandet. Avsaknaden av jämförelser mellan olika högläsningsmetoder blev grunden till studiens problemformulering. Syftet med den här studien är av den anledningen att bidra med kunskap om hur olika fall av högläsning kan påverka elevers hörförståelse. Studien har genomförts med kombination av både kvantitativ och kvalitativ metod genom en undersökning som beskrivs som en interventionsstudie. Studien utgår från framtagna hypoteser och fokuserar på den individuella uppfattningen, därför har den kognitiva teorin använts i analyserna. Materialet har samlats in genom enkäter som elever i åldrarna 8–10 har fått svara på efter att de lyssnat på en berättelse. I resultatöversikten framgår att de elever som lyssnat på digital högläsning med inlevelse har svarat bättre än de andra grupperna. I de enskilda frågorna är resultaten varierande och bidrar inte med någon definitiv slutsats. Studien bidrar dock med indikationer som både styrker den tidigare forskningen och ger bidrag till professionen genom att öppna upp för diskussioner om högläsningsmetoder och vilka fördelar som finns med de olika metoderna. / Reading aloud is a pedagogical tool with advantages regarding interaction with different text types as well as language development. Traditionally, reading aloud refers to someone reading aloud to a group or individual. Audiobooks are considered to have similar benefits as traditional reading aloud, but there is a lack of research on student results to support that assumption. The lack of comparisons between different reading aloud methods became the basis for this study’s focus. Therefore, this study aims to contribute with knowledge about how different reading aloud methods can affect students listening comprehension. The study is a combination of quantitative and qualitative methods and is described as an intervention study. The study is based on hypotheses and its focus rests on the individual perception, therefore, the cognitive theory is used in the analysis. The material has been collected through surveys that students aged 8-10 answered after listening to a story. The overall results indicate that audiobooks have the most positive impact on student’s comprehension. The results do not contribute to a definitive conclusion but it contributes with implications that both strengthen previous research and provide a contribution to the profession by opening up for discussions about reading aloud methods and their benefits.
|
Page generated in 0.1111 seconds