Spelling suggestions: "subject:"europeiska""
11 |
SPE-förordningens förväntade genomslagskraft i Sverige / The Expected Impact of the SPE-Regulation in SwedenLjunge, Christian, Warström, Lisa January 2009 (has links)
<p>För att harmonisera handeln, skapa en långsiktig utveckling samt öka sysselsättningen för små och medelstora företag, presenterade Europeiska kommissionen den 25 juni 2008 ett förslag till ny förordning (SPE-förordningen), angående en ny europeisk privat associationsform. Förslaget möjliggör grundande av ett privat europabolag (SPE-bolag). I praktiken skulle föreslagen bolagsform betyda att entreprenörer erbjuds en möjlighet att etablera samma bolagsform inom hela EU och dessutom underlätta för gränsöverskridande verksamhet.</p><p>Redan 2004 öppnades möjligheten att bedriva en europeisk bolagsform, europabolaget (även kallat SE-bolag), som till skillnad från SPE-bolaget i första hand är utformat för publika bolag. Fyra år efter förordningens ikraftträdande, har knappt 60 europabolag registrerats inom hela EU och bolagsformens misslyckande kan konstateras.</p><p>Uppsatsens syfte är att utreda vilket genomslag föreslagen förordning förväntas erhålla bland små och medelstora företag i Sverige. Genomslagskraften skall bedömas utifrån två olika perspektiv, dels dess effekt på näringslivet och dels dess rättspolitiska påverkan.</p><p>Den grundläggande förutsättningen för att förordningen skall få genomslag är att det föreligger ett behov av förändring av bolagsrätten för små och medelstora företag. Om ifrågavarande företag inte har ett behov, vilket enligt författarna är en stor anledning till europabolagets fiasko, kommer även denna förordning att gå en misslyckad framtid till mötes.</p><p>Författarnas åsikt är att svenska små och medelstora företag har ett behov av förändring. Behovet identifieras vara ett lämpligare och mer anpassat regelverk för aktuella företag i Sverige. ABL är inte anpassat för mindre företag och tillämpningen resulterar i hinder och administrativa kostnader av olika slag. Nationella utredningar om att regelverket måste förenklas är bra men föreslagna metoder löser inte problemen. Lagstiftaren har stirrat sig blind på trenderna i Europa istället för att i första hand koncentrera sig på vad företagssfären i Sverige är i behov av.</p><p>Enligt författarna möter föreslagen förordning det identifierade behovet av förändring, i alla fall teoretiskt sett. Med referens till tidigare erfarenheter av överstatliga initiativ skiljer sig dock teorin många gånger från praktiken. Dock har författarna kommit fram till att förordningen kan bli ett konkurrenskraftigt alternativ till andra bolagsformer i Sverige. Därutöver förväntas även en viss rättspolitisk påverkan på ABL.</p>
|
12 |
En inre marknad för patent på EU-nivå : Hur påverkas nationella patentNunez Olsson, Thalia January 2010 (has links)
Inom EU så finns det två alternativa patent som innovatörer kan välja emellan, det europeiska och nationella patentet. Europeiska patent har visat sig inte vara tillräckligt rättssäkra och ekonomiskt överkomliga. Det beror på den risk som finns med flera patenttvister och motsägelsefulla domar. Det är därför som EU vill skapa en inre marknad för patent på EU-nivå. Det vill skapa ett gemenskapspatent och en europeisk patentdomstol. Gemenskapspatentet kommer vara ekonomiskt överkomligt, och genom en europeisk patentdomstol kan den göras rättssäker. Nationella patent kommer inte att ta del av en sådan konstellation. En europeisk patentdomstol kommer sakna behörighet vad gäller nationella patent. Alla aspekter i en inre marknad för patent på EU-nivå kan tänkas ha en negativ inverkan på nationella patent. Författaren syfte är att utreda hur nationella patent påverkas.
|
13 |
Den nya gemensamma europeiska köplagen (CESL) : En analys av kritiken mot förslaget och konsekvenser för svenska företagWesterberg, Christian January 2014 (has links)
I oktober 2011 framlade Europaparlamentet det senaste försöket till en mer samstämmig europeisk avtalsrätt, genom ett förslag till en förordning om en gemensam europeisk köplag, CESL. Den europeiska köplagen innehåller både avtals- och köprättsliga regler med det övergripande syftet att, likt den inter-nationella motsvarigheten CISG, underlätta den unionsinterna handeln för konsumenter och företag. Mot bakgrund av att förslaget har mötts av omfattande kritik är det av intresse att ställa sig frågan om CESL kommer att bidra med de uppenbara skillnader, som har angetts både i förarbeten och i förslaget som sådant. Uppsatsen syftar till att granska och analysera förslaget till en ny gemensam europeisk köplag, CESL, tillsammans med den kritik som framförts från svenskt håll. Med utgångspunkt från det arbetet analyseras slutligen de konsekvenser förslaget, vid ett eventuellt införande, får för svenska företag. Kritiken som lyfts fram i studien kommer från 12 svenska intressenter, med härkomst både från näringsliv, akademi och doktrin. Efter en systematisering, och en efterföljande analys, av denna kritik kan fyra segment urskiljas. Denna uppdelning är gjord utifrån en lista av punkter, som identifierats som de starkaste argumenten i den svenska kritiken. Segmenten lyfter fram brister i förslagets tekniska kvaliteter, såväl som oklarheter i det materiella innehållet. Dels skapar ett nytt regelsystem en ökad komplexitet, och tillsammans med det faktum att ytterligare ett regelverk påförs berörda aktörer, uppkommer frågan om denna utveckling är önskvärd eller ens efterfrågad. Dessutom innebär det oklara tillämpningsområdet att den nya köplagens ramar ter sig något odefinierade, vilket skapar en osäkerhet kring förslagets förhållande till andra instrument. Detta leder i sin tur till CESL inte tydligt markerar sin plats och därmed inte heller visar vilka dess fördelar är samt vilka behov som är tänkta att tillgodoses. Förslagets undermåliga kvalitet och struktur, tillsammans med dess stora omfång, gör även att helhetsbilden av förslaget försämras ytterligare. Det är helt uppenbart så, vilket är den huvudsakliga slutsatsen i denna uppsats, att det helt enkelt inte finns något behov av CESL i sin nuvarande form. Det är inte de direkta skillnader mellan CESL och svensk rätt som gör att förslaget kritiseras så starkt och så brett. Företagen har redan tagit fram egna lösningar på de gränsrelaterade problemen. CESL innebär istället ytterligare en regelsamling att ta hänsyn till, vilket i en majoritet av fallen enbart har negativa följder. För svenska företag, som har möjlighet att i framtiden tillämpa förslaget regler, finns det självklart en rad fördelar. CESL innehåller regler som i hög grad kan underlätta den gränsöverskridande handeln. Den verkliga situationen tyder dock istället på att den nya gemensamma köplagens regler försvinner bort bland andra, mer sedvanliga och relevanta lösningar. Konsekvensen blir helt enkelt att förslagets regler inte kan tillämpas, inte ens av de aktörer som reglerna att tänkta att hjälpa. Risken är överhängande att CESL blir, som det har uttryckts i kritiken, ytterligare ett bidrag till den stora och komplexa regelmassan som redan i dag finns tillgänglig.
|
14 |
Engelskundervisning i årskurs 1 : På väg mot A1-nivå i enighet med den europeiska referensramen för språkSundberg, Emma January 2015 (has links)
The aim of this study was to explore how young students can be taught during their first year of learning English towards the A1 level according to The European Framework of Reference for Languages, and how the students understand their own learning. The study was carried out in two different classes but with the same teacher, who is qualified to teach English to young learners. The result is based on the analysis of a total of twelve observations of English lessons in two classes in school year one and eight group interviews with the students. Recurrent ingredients through all lessons were activities such as listening to teacher talk, watching films or film clips, singing songs and doing rhymes, using drama activities, talking about the meaning of learning English, practicing guessing competence and learning new vocabulary. The teacher consistently talked about and taught different strategies for language learning. The findings of the study showed that the students seemed to be aware of the profits of learning a new language, English, and also of how to use different strategies for language learning.
|
15 |
Europafrågans dimensionalitet. : En kvalitativ idéanalys av Vänsterpartiets och Sverigedemokraternas positionsförskjutning i EU-frågan med relation till Brexit. / Dimensionality of the European issue. : A qualitative analysis of ideas of the Left Party's and the Sweden Democrats' position shift in the EU issue in relation to Brexit.Nerman, Rebecca January 2022 (has links)
UK's exit from the EU presented the European project with a new situation. However, fears that more member states would follow UK’s example were overcome by increased support for EU membership in Sweden. The Left Party and the Sweden Democrats have moved from wanting to leave the EU to accepting Swedish EU-membership. Previous research in this area has focused on how parties position themselves for or against European integration as an idea on the one hand and the EU as an institutionalization process of these ideas on the other hand. Little research has been done on how Eurosceptic counterparts in Europe react to exit, as the UK is the first country to leave the EU. The aim of this thesis is to analyze how the Swedish Left Party and the Sweden Democrats have changed their position on the EU issue in connection with Brexit and consider an ideological dimension. The qualitative research of election platforms results in three conclusions. First, both parties remain in their fundamental criticism of the EU but see Brexit as a new opportunity to reform the EU fundamentally. Secondly, the pause on demands for a Swedish withdrawal from the EU may be based on an ideological dividing line. Thirdly, the parties problematize the EU in a similar way but from different angles, which further strengthens an assumption about the importance of ideology in the study of Euroscepticism.
|
16 |
Dokumentation av elevernas muntliga färdighet i moderna språkAskevik, Frida January 2010 (has links)
Kraven på att lärarna dokumenterar elevernas lärandeprocess i de olika ämnena har ökat i takt med att den formativa bedömningen getts större utrymme i debatten om vad undervisningen egentligen bör handla om. I den här studien redogörs för orsakerna bakom den komplexitet som finns beträffande dokumentation av det som eleverna presenterar muntligt i moderna språk. Min undersökning visar att lärare ofta saknar tydliga rutiner för dokumentation av elevernas utveckling av den muntliga färdigheten. Faktorer som påverkar är exempelvis lärarnas syn på behovet av dokumentation och huruvida eleverna bör bedöma och utvärdera sig själva, synen på dokumentation som hämmande faktor i vissa situationer, elevgruppernas storlek, tillgång till inspelningsredskap och andra resurser samt hur lärarna har valt att konkretisera målen och betygskriterierna i kursplanen. Studien visar att det inte är en självklarhet att den formativa bedömningen där dokumentation av elevernas lärandeprocess är ett viktigt verktyg har en given plats i språkundervisningens muntliga del. För att underlätta dokumentation av det talade språket föreslås upprättandet av en digital version av ESP (Europeisk språkportfolio) då många lärare finner nuvarande version för omständlig. Tydligare betygskriterier är ytterligare en faktor som skulle göra dokumentationen enklare att genomföra. Dessutom behöver blivande lärare under utbildningen mer träning i att dokumentera elevers muntliga färdighet och ESP bör introduceras under didaktikkursen.
|
17 |
Den grafiska interaktionen : en jämförelse mellan svensk och amerikansk upphovsrätt i syfte att utröna hur det grafiska användargränssnittet skyddas idag, samt hur ett framtida skydd kan utformas / The graphical interaction : a comparison between Swedish and American intellectual property law, concerning the protection of graphical user interfaces today and tomorrowNikolaisen, Louisa, Kondratenko, Matvey January 2021 (has links)
Gamingindustrin utgör idag en stor, globaliserad marknad, där spelutvecklingsprocessen kan medföra utgifter som uppgår till flera miljarder svenska kronor. En viktig del av moderna spel är det grafiska användargränssnittet, s.k. GUI, som är den interaktiva, grafiska yta med vilken en spelare interagerar. GUI utgör slutprodukten av spelets sammantagna delar och avgör hur spelupplevelsen uppfattas av användaren. GUI:s immaterialrättsliga skydd är villkorligt och fragmenterat, vilket är oproportionerligt till GUI:s betydelse för gamingindustrin. Det huvudsakliga syftet med uppsatsen är att belysa vilka immaterialrättsliga lagar som skyddar en GUI idag, samt att föreslå på vilket sätt skyddet kan förbättras. I uppsatsen undersöks även de amerikanska immaterialrättsliga lagarna som berör det grafiska användargränssnittet. Undersökningen utförs med avsikt att studera vilka rättsnormer som möjligtvis kan komplettera den svenska lagstiftningen, och därmed förbättra GUI:s skydd i en svensk kontext. Framställningens disposition har till ändamål att besvara uppsatsens frågeställningar på ett systematiskt och ordnat sätt. Först har den svenska upphovsrättslagen och andra immaterialrättsliga lagar som är av intresse undersökts. Vidare har relevanta europeiska rättsakter tagits upp och redogjorts för. Slutligen har den amerikanska immaterialrättsliga lagstiftningen, samt viktiga prejudikat studerats. Undersökningen har uppvisat ett behov av att tydliggöra GUI:s ställning inom den svenska upphovsrätten, eftersom det nuvarande skyddet präglas av vissa brister. Exempelvis har domstolar inom både EU och Sverige inte definierat vilka element som kan ingå i ett användargränssnitt, vilket gör att frågan om GUI:s skydd lämnats ofullständigt. Kontentan av vad som presenterats är att GUI behöver ett bättre skydd, vilket kan åstadkommas på två olika sätt. Tillförandet av en ny verkskategori i upphovsrättslagen kan ge GUI den ställning som motsvarar dess roll i gamingindustrin. Alternativt kan GUI erhålla ett s.k. sui generis-skydd, som kan likna det EU-rättsliga skyddet för databaser. Åtgärderna lyfter ömsesidigt GUI:s roll som något unikt och essentiellt för framtida teknikutveckling.
|
18 |
Kravet på dubbel straffbarhet - hur ska det förstås? / Understanding of the double criminality requirementTaban, Kadir January 2017 (has links)
No description available.
|
19 |
Att förena ömsesidigt erkännande respektive förtroende med absoluta mänskliga rättigheter. En analys av den europeiska arresteringsordern i svensk internationell straffprocessrätt. / To reconcile mutual recognition and trust with absolute human rights. An analysis of the European arrest warrant in Swedish international criminal procedure law.Matz, Carl January 2017 (has links)
No description available.
|
20 |
Den europeiska integrationsklyftans förlorare och stödet för politiska system : -En kulturell motreaktionBäckström, Einar January 2019 (has links)
This study departs from a cleavage-theory by Kriesi et al. in which the globalization and the European integration divides Europeans in winners and losers through a political, a cultural and an economic mechanism (2012). It examines the connection between the polarization following the integration and the support for political systems using Norris’ framework from Democratic deficit (2012) which differs on five levels of support. The main findings show that the polarization has an impact on four out of five levels through the cultural mechanism and that it thus not only may generate support for right-wing populism as shown by Kriesi with more, but for right-wing extremism as well. Even though the effect is limited the results also suggests that the decreasing trust in political institutions in Europe is not to be reduced to normal a fluctuation.
|
Page generated in 0.0464 seconds