1 |
Lärares uppfattning om att undervisa elever med lindrig intellektuell funktionsnedsättning i förskoleklass och i grundskolan år 7–9Schyllert, Jonas, Yousefi, Petra January 2021 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka lärares föreställningar om undervisning av elever med lindrig intellektuell funktionsnedsättning i förskoleklass och i år 7-9. I vår strävan efter att förstå och studera föreställningar har vi valt en kvalitativ ansats med semistrukturerade intervjuer som metod. Sammantaget har tolv semistrukturerade intervjuer genomförts. Insamlade data har presenterats under lämplig temarubrik med tillhörande underrubrik och analys har sedan gjorts med stöd av det relationella perspektivet, det kategoriska perspektivet och dilemmaperpektivet. Resultatet visade hur lärares kompetens, erfarenheter och inställning påverkar deras upplevelse av att undervisa elever med IF och hur vitt skilda upplevelserna kan vara. Vidare framkom i studien vad lärare ser som viktigt att tänka på i undervisning samt hur många lärare ser grundsärskolan som den plats där elever med IF får en undervisning anpassad efter deras behov. Betydelsen av stöd till lärare framträdde tydligt, därmed även speciallärarens/specialpedagogens betydelse för lyckad integrering eller inkludering av elever med IF. Inkluderingstanken måste synas i beslut, organisation och resursfördelning för att god undervisning och omsorg ska kunna existera.
|
2 |
Några lärares/speciallärares kunskap om Alternativ och kompletterande kommunikation (AKK) i grundsärskolan : hur används AKK för inkludering i skolmiljön?Andersson, Ylva, Bengtsson, Erika January 2022 (has links)
SammanfattningDenna studie behandlar området kommunikation i grundsärskolan. Syftet med studien var att ta vara på verksamma lärare/speciallärares kunskap om och nyttan av Alternativ och Kompletterande Kommunikation (AKK) i grundsärskolan samt att undersöka hur de genom användningen av AKK som verktyg skapar förutsättningar för elevers inkludering i skolmiljön. Studien är kvalitativ och intervjuer med lärare/ speciallärare har genomförts för att kunna ta del av deras syn och tankar kring AKK samt betydelsen av AKK för elevernas lärande och sociala samvaro. Data analyserades med stöd av Vygotskijs (1934) teorier om språkets betydelse, Molanders (1996) teori om språk och tyst kunskap samt Wetsos (2006) slutsatser om relationen mellan barn och vuxen relaterat till språklig utveckling. Tidigare forskning, nationellt och internationellt, visar att AKK är viktigt för elever med kommunikationssvårigheter och att det saknas vuxna runt elever som kan modellera (visa vägen) och utbilda inom AKK. Studien visar på ett liknande resultat och att det saknas vuxna runt elever som kan utbilda inom AKK. Mer kunskap och fortbildning inom AKK behövs. AKK ses vara ett oerhört viktigt verktyg för att ge elever möjlighet att lära och lärare att skapa förutsättningar för utbyte samt leda insatser för att nå inkludering av elever i skolmiljön.
|
3 |
Utmaningar och strategier för attinkludera elever med Autismspektrumtillstånd : En litteraturstudieBorrestad, Evelina, Larsson, Anna-Lotta January 2017 (has links)
Antalet barn med någon form av funktionsnedsättning har ökat i världen och detta innebär även att intresset för att inkludera elever med funktionsnedsättning i de vanliga klasserna (där det endast finns barn utan någon typ av funktionsnedsättning) också har ökat. En av de vanligaste diagnoserna tillhörande de neuropsykiatriska funktionsnedsättningarna är autismspektrumstillstånd (AST) och inkluderar såväl diagnoserna Asberger som Autism syndrom. Inkluderingen av elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättning med diagnoser tillhörande AST har visat sig vara komplicerad. Denna litteraturstudie har för avsikt att undersöka vilka svårigheter och utmaningar som pedagoger möter vid inkludering av AST- elever i klassrummet, samt vilka strategier och metoder som är gynnsamma att använda sig av som pedagog vid inkludering av AST-elever i klassrummet. Resultaten visar att mycket ansvar ligger hos pedagogen för att klassrumsmiljön ska bli inkluderande och för att AST- eleverna ska kunna skapa kompisrelationer. Resultatet visar även tydligt på att pedagogernas största utmaning är att underlätta AST-elevernas svårigheter i att hantera sociala relationer.Även underlätta sociala relationer med såväl klasskamrater som andra vuxna i klassrummet.
|
Page generated in 0.1111 seconds