1 |
Kollektiv realisering : en reflektion över det gemensamma skapandetEngström, Joel January 2012 (has links)
<p>Bilagor: 1 CD.</p><p>Ljudklipp 1: Utdrag ur I think of Death av Joel Engström. Framfört iReaktorhallen R1 13/1 2012 av Manskören Ugglan, dir. Sigrid Damsager, kbMårten Wåhlström, perc Shujio Ono. lLjudklipp 2: Utdrag ur Procession 2.1 av Joel Engström. Framfört avGotlandsmusiken i St:a Maria kyrka under festivalen ”Ljudvågor 2008”. Ljudklipp 3 (endast hänvisning): Lontano av György Ligeti.http://open.spotify.com/track/7B8CUAgtqaQXc5zq0yCcUKhttp://www.youtube.com/watch?v=l2OQbA3r78M</p><p></p>
|
2 |
Kan bedömning bli likvärdig? : En studie av bedömning av niondeklassares musikskapande / Is Fair Evaluation Possible? : A study of evaluation of 9th grade pupils' musical compositionsGraham, Charlotte January 2013 (has links)
No description available.
|
3 |
Elevers erfarenhet av digitalt musikskapande : En kvalitativ studie med elever i årskurs 9Emmoth, Niklas January 2012 (has links)
Denna uppsats beskriver några elevers erfarenheter av digitalt musikskapande. Sammanlagt har fyra halvstrukturerade fokusgruppsintervjuer genomförts där de fått berätta om sina erfarenheter av digitalt musikskapande. Resultatet visar att eleverna har olika erfarenhet av digitalt musikskapande såväl i som utanför skolan. De har definierat digitalt musikskapande som musik som är skapat i en dator eller inspelad musik som är redigerad. Eleverna har sett att lärarens intresse och kunskap, samt skolans ekonomi påverkar digitalt musikskapande i skolan. De har även beskrivit fördelar så som möjligheten till att skapa musik på egen hand och att det är ett billigt sätt att få tillgång till mängder av instrument. De har även sett att det finns en risk att den vanliga instrumentalundervisningen i skolan blir lidande om det blir för mycket digitalt musikskapande och att digital musik inte har samma känsla av "äkthet" som det traditionella musikskapandet.
|
4 |
Hitlåtens text : textrelaterade riktlinjer i populärmusikUllman, Tim January 2017 (has links)
Vad gör en riktigt bra låttext? Om man tittar på de mest framgångsrika låtarna just nu, kan man då urskilja riktlinjer i texterna som hjälpt låtarna att nå framgång? I denna undersökning har målet varit att ta reda på om sådana riktlinjer existerar och vilka de är. Finns det likheter i lyriken mellan de låtar som är mest populära just nu? Områden som utforskas är låttexters struktur, innehåll samt relation till musiken.Syftet med undersökningen är att utforska olika sätt att skriva en låttext som har maximal potential att bli en hitlåt. Med andra ord en låt som många personer dras till och vill ta del av om och om igen. Eftersom dessa låtar får mycket stor spridning är det av särskilt intresse vad låttexterna har för budskap. Det finns utrymme att anta att folk påverkas av det de hör på radio om och om igen. För läraren kan detta arbete var intressant då skapande är en del av kursplanen i grundskolan.I arbetet undersöks vilka textmässiga likheter och skillnader som återfinns i de mest populära låtarna de senaste åren. Studien genomfördes i flera steg. Det första steget var att läsa litteratur om låtskrivande med fokus på låttexter. Därefter valdes moderna framgångsrika låtar ut för att analyseras och jämföras med litteraturen. Låtarna är hämtade ur amerikanska Billboard Year End Charts som är den mest omfattande mätningen och sammanställningen av hitlåtars populäritet just nu. Urvalet bestod av de fyra låtar från Billboard Year End Charts som rankats högst varje år från 2012 till 2015. Först analyserades en låt i taget och sedan jämfördes de fyra låtarna med varandra.Resultatet indikerar att flera textrelaterade faktorer kan hjälpa en låt att nå framgång. Refrängrepetition i synnerhet ökar låtens sannolikhet att bli en hit, men även repetition överlag, till en gräns. De låtar som analyserades var av olika slag, men behandlade ofta mer positivt laddade ämnen och var inbördes konsekventa. Tonen, språkbruket och stilen i texterna höll en röd tråd. I texterna kunde man oftast urskilja logiska, formmässiga sekvenser i berättelserna, men detta verkade vara av mindre betydelse så länge känslan i texten var densamma genom låten. Detta arbete kan betraktas som en verktygslåda där flera verktyg samlats genom egna analyser och andra låtskrivares bidrag. Dock är det viktigt att betona att det är fråga om just verktyg snarare än regler skrivna i sten. Dessa verktyg har jag i arbetets slutfas använt för att skriva och analysera mitt egna text- och låtmaterial som konstnärlig del av arbetet.
|
5 |
Att skriva en folkkär låt : med inspiration från andra kulturerDahlberg, Simon January 2017 (has links)
I det här arbetet tar jag upp begreppet kultur och musik och vad det finns för olika kategorier inom kultur. I somras reste jag runt och träffade människor från hela världen som inspirerat mig till att göra det här arbetet. Många av personerna jag träffade spelade upp låtar för mig som alla från deras respektive land kunde sjunga med i och dansa. Min nyfikenhet gjorde att jag ville undersöka vad det är som gör att en låt blir folkkär och hur jag kan skriva liknande musikstycken på svenska. Jag har intervjuat personer från andra länder och bett dem ge musikexempel på kända låtar som alla från deras land känner till. Jag har valt två låtar att ta inspiration av till det här arbetet och de är hämtade från Mexico och Italien. Efter noggrann plankning av låtarna har jag försökt att skriva liknande texter och musik på svenska för att sedan spela in de i Logic Pro X. Resultatet av detta är inte så revolutionerande som jag hoppades på då jag insett att Sveriges gamla poeter och låtskrivare redan skrivit liknande sångskatter. / <p>Det finns två musikstycken jag har skrivit till detta arbete som finns att lyssna på.</p>
|
6 |
Hur kan en kompositörs skapandeprocess påverkas genomatt utgå ifrån en fokusgrupps tankar och åsikter om musik?Torres, Amanda January 2019 (has links)
Denna studie undersöker hur en kompositörs musikaliska vision kan påverkas av att interageramed en fokusgrupp. Studien är en kvalitativ forskning med syftet att undersöka hur fokusgruppenpåverkar och utvecklar det musikaliska verket. Fokusgruppen tog hjälp av värdeord somskapades av kompositören och under två workshops svarar de på frågor om vad de anser spelaroll i musik. Detta för att få en större inblick i hur de tänker gällande musik och även för attguida kompositören i sitt musikskapande. De svar som uppkom under studiens två workshopsanalyserades. Grupperna ansåg att melodi, harmonik och rytmik spelade störst roll i att förmedlakänslor inom musik. En låt skapades baserat på fokusgruppernas svar. Målet var att låten skulleförmedla alla värdeorden till fokusgrupperna men bara några värdeord lyckades nå fram tilldeltagarna i fokusgruppen.
|
7 |
Synt och sånt : Datorbaserat musikskapande på folkbibliotek, en studie i förutsättningar och praktik / Computer-based music-making at public libraries : A study in conditions and practiceNäsman, Håkan January 1997 (has links)
Recent papers and bills from the Swedish Government deal with the possibilities of giving all Swedish citizens the possibility of their own creative actlvities in the cultural sector. This work is about where such actlvities shall be placed in order to make them obtainable for all. As an example of creative work this work takes computer-based music-making. At the public library in Odense, Denmark there is a weil functioning sound workshop where the public gets the opportunity of making music with some assistance from the staff. This work shows that also in Sweden the public libraries are the most suitable institutions for placing studies for computer-based music-making for the public depending on the public libraries' traditions in adult education. The conclusion of this investigation is that as soon as possible there should be established studies for computer-based music-making at the public libraries in Sweden. / <p>Sidorna 10, 34, 52, 62, 74, 82 är blanka.</p>
|
8 |
"Det låter ju schysst!" : Fem musiklärares undervisning med digitala verktyg på högstadietTrilety, Patrik January 2015 (has links)
Denna uppsats är en intervjustudie där fem musiklärare på högstadiet beskriver och reflekterar kring sin undervisning där digitala verktyg har använts i samband med musikskapande eller inspelning. Studien tar även upp de problem och fördelar med digitala verktyg som lärarna berättar att de har upplevt i samband med undervisningen. Resultaten visade att många av lärarna använde liknande arbetssätt som kretsade kring användandet av programvaran garageband och det loop-bibliotek som medföljer i programmet. Inspelning användes främst för att dokumentera elevers färdiga kompositioner i samband med musikskapande. De mest förekommande problem som beskrevs var kopplade till tid och tillgänglig utrustning. Som fördelar nämns ökat intresse och motivation hos elever, och de möjligheter som digitala verktyg medför till de elever som inte behärskar instrument.
|
9 |
Musik på fritiden - en studie om hur några elever i årskurs 7, 8 och 9 möter musik på sin fritid. / Music in the spare time - a study in how a few students in grade 7, 8 and 9 encounter music in their spare time.Håkansson, Sabina January 2019 (has links)
No description available.
|
10 |
Analogt och digitalt musikskapande : - en studie i analogt och digitalt musikspande med två årskurs 6 klasserGustafsson, Martin January 2017 (has links)
I studien utforskas analogt och digitalt musikskapande. Syftet med denna uppsats är att beskriva processen, likheter och skillnader mellan analogt och digitalt musikskapande i två årskurs 6 klasser. Analysen utgår från inspelade videoobservationer under en fem veckors period där den ena klassen skapat musik genom analogt tillvägagångssätt och den andra klassen med digitala verktyg. Materialet transkriberas och analyseras därefter utifrån dessa fyra kategorier: Skapandets tidiga början, Verktygen i skapandet, Leken i skapandet samt Kommunikation. Resultatet visar att de flesta grupper som skapar musik genom analogt tillvägagångssätt börjar sin skapandeprocess genom textutformning. Dessa grupper stöter på komplikationer vid ett senare tillfälle när de ska applicera musik till sin text med fysiska instrument. För de grupper som skapar musik med digitala verktyg handlar musikskapandet i större utsträckning om hur musiken ska låta istället för vad texten ska förmedla. Gemensamt för dessa grupper är att skapandet sker genom att lyssna till den musik de komponerar utifrån det digitala musikprogrammet Garageband som de använder sig av i studien. De kan genom digitala verktyg pröva och ompröva sitt skapande och följa sitt arbete både genom örat och ögat. Det visar också att eleverna utvecklar sitt musikaliska språk desto mer de integrerar sig med det digitala verktyget.
|
Page generated in 0.0766 seconds