41 |
Sambandet mellan krav, kontroll, stöd och arbetstillfredsställelse : En allmän kvantitativ tvärsnittsstudie inom privat och offentlig sektor / The relationship between demand, control, support and work satisfaction : An exploratory cross-sectional study of the private and public sectorsRaymundsson, Jannica, Hedberg, Mattias January 2015 (has links)
Syftet i studien var att undersöka sambandet mellan psykosocial arbetsmiljö (krav, kontroll, stöd) och arbetstillfredsställelse. Till detta undersöktes även förekomsten av skillnader av arbetstillfredsställelse inom privat respektive offentlig sektor. Studien bygger på en enkätundersökning (n=128) där ett bekvämlighetsurval gjordes via det sociala nätverket Facebook. Instrumentet som användes i undersökningen konstruerades ut efter de fem variablerna kvantitativ belastning (Beehr, Walsh & Taber, 1976) (α=.69), kvalitativ belastning (Sverke, Hellgren & Öhrming, 1997) (α=.76), autonomi (Sverke & Sjöberg, 1994) (α=.85), socialt stöd (Kinsten, Magnusson Hansson, Hyde, Oxenstierna et al., 2007) (α=.82) och arbetstillfredsställelse (Hellgren, Sjöberg & Sverke, 1997) (α=.91). Korrelation-, regressions- och variansanalyser användes för att analysera data. Resultatet visade att autonomi (r=.80, p<.05) och socialt stöd (r=.61, p<.05) påverkade arbetstillfredsställelse positivt dock fanns inget signifikant samband mellan kvantitativ och kvalitativ belastning (p<.05) och arbetstillfredsställelse. Resultatet visade även att det inte fanns någon signifikant skillnad av arbetstillfredsställelse hos arbetstagare inom privat och offentlig sektorn (p<.05).
|
42 |
Källans makt över lokalpressen : En fallstudie av Kalmar kommuns arbete med PR och News Management mot lokala medierLarsson, Sofia, Melin, Ulrika January 2010 (has links)
<p>In recent decades, public relations and news management have become increasingly important in organizations’ communication efforts. This thesis aims to show how the Kalmar municipality works with this type of strategic communication to build the Kalmar brand and how their communication efforts can be improved. The thesis is mainly based on theories concerning Public relations and News Management but also the medias impact on forming opinion. An important issue throughout the thesis is that all theories must be related to the fact that the study concerns an organization in the public sector and the obligations that comes with that fact. To get insight into how the Kalmar municipality works, a number of qualitative interviews have been used. The interviews were conducted with representatives from both Kalmar municipality, and from the local press in order to create a comprehensive picture of the problem area. The results have shown that there are flaws in the way Kalmar municipality work with PR and News Management. Changes that would improve their situation are such as a closer relations to the press, focus more energy on understanding how the media organization work and how they value news and a more structured internal communication in order to give a common outward picture of the city of Kalmar.</p>
|
43 |
Design i offentlig sektor : En fallstudie med ArbetsförmedlingenLöfkvist, Sebastian, Sturén, Karolina January 2014 (has links)
Det pågår stora förändringar i världen gällande begreppet design och rapporter har kommit både iSverige och Europa om hur design kan lösa samhällsproblem. Design kan användas som ettverktyg för problemlösning i en arbetsprocess eller som konkurrensfördel i en strategi för attutveckla produkter och tjänster utifrån användarens behov.Forskning finns om hur privata vinstdrivna företag använder design som konkurrensmedel.Syftet med vår studie är att undersöka hur vi med hjälp av design kan skapa en strategi för enorganisation i den offentliga sektorn som kan lösa kommunikationsproblem med fokus påkundtillfredsställelse. Undersökningen syftar till att svara på hur den offentliga sektorn arbetarmed design och hur en designstrategi inom den offentliga sektorn kan se ut, samt om det finnsnågra hinder vid implementering av design.Studien baseras på en kvalitativ metod i form av djupintervjuer, samt en kvantitativenkätundersökning utifrån en fallstudie på Arbetsförmedlingen. Datainsamling av det empiriskamaterialet har gjorts på fallföretaget samt på tre ytterligare tjänsteorienterade organisationer somär finansierade av staten och ett produktorienterat företag. Empirin har analyserats utifrånföretagsekonomiska teorier samt designteorier och den privata sektorn har ställts mot denoffentliga sektorn för att hitta likheter och skillnader dem emellan.Resultatet av studien visar på att design används inom den offentliga sektorn och resultatet visaratt det inte finns några hinder för den offentliga sektorn att jobba med design, men att det iblandkan vara mer svårimplementerat på grund av komplexa organisationer och en målgrupp som ärhela den svenska befolkningen. För att implementera design behöver organisationer i denoffentliga sektorn integrera med sina kunder, förenkla kundresan och inom organisationen arbetamot samma mål och vision där kunden alltid är i fokus. / There are major ongoing changes in the world regarding to the term design and reports havecome both from Sweden and Europe how design can solve social problems. Design can be usedas a tool for problem solving in a work process or as a competitive advantage in a strategy todevelop products and services based on user requirements.The purpose of this study is to examine how we can use design to create a strategy that can solvecommunication problems with a focus on customer satisfaction within an organization workingin the public sector. The study aims to answer how the public sector work with design and how adesign strategy will look like and whether there are any barriers to implement design.The study is based on a qualitative method through interviews and a quantitative survey based ona case study of the Swedish employment authority Arbetsförmedlingen. Data of the empiricalmaterial has been collected from the case company and from three other service-orientatedorganizations funded by the state and a private product-orientated company. The empirical datahas been analyzed with business economic and design theories and the private and the publicsector organizations have been compared to find similarities and differences them between.The results of the study shows that design is used in the public sector but is somewhat difficult toimplement because of its complex organizations and the broad target group containing the entirepopulation of Sweden. To implement design, organizations in the public sector need to integratewith their customers, simplifying the customer journey and internal in the organization worktowards the same goals and vision of where the customer always is in focus.
|
44 |
Effektivitet på resande fot : En historisk fallstudie inom den svenska Polisen om hur innebörden av effektivitet förändrats över tid / Effectiveness on the move : A historical case study within the Swedish police about how the meaning of effectiveness has changed over timeJonsson, Natalie, Larsson Isfelt, Annica January 2015 (has links)
Effektivitet är ett värdeladdat, diffust och välanvänt begrepp som grundar sig i en uppfattning. Innebörden av begreppet effektivitet har förändrats över tid och kan därför kallas för ett resande begrepp. Den svenska Polisen har under de senaste 50 åren genomfört ett antal omorganiseringar för att effektivisera verksamheten. Organisationsförändringarna visar på att idéer rest och utvecklats vilket påverkar innebörden av begreppet effektivitet, frågan är dock hur. Syftet med denna studie var att studera effektivitet som ett resande begrepp för att beskriva hur begreppets innebörd har förändrats över tid. Studien visar att Polisen effektiviserar organisationen annorlunda idag jämfört med för 50 år sedan och begreppet effektivitet har fått en bredare innebörd och innefattar fler aspekter än tidigare.
|
45 |
Motivation i offentlig sektor : En kvalitativ studie av psykologiska belöningars betydelse för motivationen hos anställda i offentlig sektorLundgren, Jennifer January 2017 (has links)
Den offentliga sektorn i Sverige ansvarar för verksamheter inom stat, kommun och landsting och omsätter ungefär en tredjedel av landets sysselsatta. Tidigare forskning på motivation har inte fokuserat på offentlig sektor i lika stor grad som privat sektor och sådan forskning behövs eftersom det finns vissa betydande skillnader mellan sektorerna. Kunskap om offentlig sektor berör dessutom väldigt många människor. Kunskap om motivation hjälper organisationerna att engagera, attrahera och behålla sina medarbetare och för att ta tillvara på de anställdas resurser krävs att man tillhandahåller en miljö där hög inre motivation föreligger. Ett sätt för organisationer att motivera sina anställda är genom belöningar och i denna studie ligger inriktningen på de psykologiska belöningarna. Syftet med studien är därför att öka förståelsen för betydelsen av de psykologiska belöningarna för motivationen hos anställda inom offentlig sektor. Studien bygger på en kvalitativ forskningsansats där datainsamlingen består av sju semi-strukturerade intervjuer med anställda på Skatteverket. Studien är utförd från de anställdas perspektiv. En teoretisk referensram användes som grund för att utforma intervjufrågorna samt analysera resultatet. Den teoretiska referensramen grundar sig på teorier om offentlig sektor, motivationsteorin Self-Determination Theory och psykologiska belöningar i form av möjlighet att prestera, uppmärksamhet och erkännande, ansvar, inflytande och personlig utveckling. Teorierna har valts ut för att bäst kunna besvara studiens syfte. Denna studiens resultat visar att psykologiska belöningar är betydande för motivationen hos anställda inom offentlig sektor. Vidare har resultatet av studien visat att särskilt att få arbeta självständigt, ta eget ansvar och kompetensutveckling är belöningar som är betydande för motivationen. Förutom dessa har det visat sig att möjligheten att bidra är något som också har stor betydelse för motivationen hos anställda inom offentlig sektor. Detta bidrar till att förståelsen för vad som är betydande psykologiska belöningar för de anställda inom offentlig sektor har ökat. Rekommendationer ges också för vidare forskning inom området att ta an där den här studien slutar där jag anser att motivationsforskning inom offentlig sektor har möjlighet att utvecklas.
|
46 |
Från ord till handling : En kvalitativ fallstudie av operativa chefers arbete mot visionen i Luleå kommunGellin, Fredrik, Purolainen, Fanny-Julia January 2016 (has links)
Vision är någonting som förknippas med ordet framgång. Definitioner av ordet finns det många av, men de flesta beskriver det som en ideal bild av framtiden. Under 1980-talet implementerades New public management somenny styrningsform för organisationer inom den offentliga sektorn. Styrningsformen har bidragit till den decentralisering som råder i Sveriges kommuner där ansvar har fördelats längre ner i förvaltningar. Den ökade decentraliseringen har bidragit till att Svenska kommuner lägger ner fler resurser för att implementera dess vision. Vision är ett utforskat ämne men vad det finns ytterst lite forskning om är hur de operativa chefernaarbetar inom kommunala verksamheter för att uppfylla visionen. Visionen som de operativa cheferna arbetar efter bör ligga i linje med mål och planering, därmed har syftet formulerats till: öka förståelsen för hur operativa chefer inom kommunala förvaltningar arbetar för att uppnå visionen genom att identifiera matchning av vision, mål samt planering av verksamheten. En deduktiv ansats samt en kvalitativ analys används för att besvara syftet. Empirin samlades in genom en fallstudie på Luleå kommun där fyra aktörer på fyra olika förvaltningar intervjuades personligen. Med hjälp av teorin och empirin sammanställdes dessa till en analys. En slutsats är att de operativa chefernas arbete kring mål och planering för att uppfyllavisionen skiljer sig åt. Matchningen avfaktorerna vision, mål och planering var inte genomskådlig hos alla respondenter. / Organizational vision is something that often can be related to the word “success”. There are a lot of definitions of the word, but most of them describe it as an ideal picture of the future. New public management was implemented during 1980 as a reform to the old way of management in the public sector. The management reform has contributed to the decentralization that can be seen in Sweden’s municipalities where responsibility has been allocated further down to the employees in the organization. The increased decentralization has contributed to more use of resources to implement the organizational vision in Swedish municipalities. The subject organizational vision has been studied a lot. There has been a small amount of studies about how operational manager’s work in municipalities to fulfill the organizational vision. The organizational vision that the operational managers is working towards should be in line with goals and planning, therefore the purpose of this study is phrased to: Increase the understanding of how operational managers in municipalities work in order to achieve the organizational vision by identifying how the organizational vision is fit to goals and planning. To answer the purpose, a deductive approach and a qualitative analysis were used. The empiricism was collected through a case study of a municipality in Luleå where four people in four different departments were interviewed personally. The analysis was compiled with the help from theory and empiricism. One conclusion is that there is a difference between the operational managers way of working of achieving goals and planning to achieve the vision. The fit between vision, goals and planning cannot be seen by all of the operational managers.
|
47 |
Den gemensamma värdegrunden : En fallstudie om chefers upplevelse av att arbeta utifrån en gemensam värdegrundKrutrök, Mona January 2017 (has links)
Värdegrunden kan beskrivas som en ledstjärna, en kompass, ett riktmärke och som något som skapar trygghet. En gemensam värdegrund är något som de flesta större organisationer har och arbetar med. En del i att arbeta utifrån den gemensamma värdegrunden är att leda, och i studien knyts att leda efter värden till det värdebaserade ledarskapet. Uppsatsens syfte är att beskriva kommunala första linjens chefers upplevelse av att arbeta utifrån organisationens gemensamma värdegrund. Forskningsfrågorna är Om och på vilket sätt upplever cheferna att de arbetar efter organisationens gemensamma värdegrund? och Vilka möjligheter och hinder upplever cheferna själva av att arbeta utifrån organisationens gemensamma värdegrund? Metoden var en kvalitativ fallstudie där åtta intervjuer använts för att samla in empirin. Resultatet har analyserats utifrån uppsatsens teoretiska referensram baserad på Karasek och Theorells (1990) krav-kontroll-stödmodell. Resultatet i studien visar att cheferna: betraktar den gemensamma värdegrunden som något där allting börjar och slutar, och som en trygghet i sitt beslutsfattande och arbete mot organisationens olika mål; försöker skapa en närhet mellan den gemensamma värdegrunden och det operativa arbetet dels för sig själv, dels för medarbetarna, dels för organisationens kunder; inte bara förstår sin roll utan är den; vid upplevelsen av stressiga dagar har en uppfattning om att de inte alltid arbetar med alla värdeord, det finns med andra ord någon form av gradering i deras upplevelse. Något som kan verka möjliggörande och hindrande för cheferna är: medarbetarens mognad; tiden; svårigheten att samla hela arbetsgruppen; den fysiska distansen under hela eller delar av arbetsdagen.
|
48 |
Sitter det i väggarna? : En kvalitativ studie om offentlig sektors arbete för främjandet av innovativt beteendeTenglund, Felicia, Åberg, Stina January 2019 (has links)
Titel: Sitter det i väggarna? En kvalitativ studie om offentlig sektors arbete för främjandet av innovativt beteende Nivå: C-uppsats i ämnet företagsekonomi Författare: Felicia Tenglund och Stina Åberg Handledare: Agneta Sundström och Kristina Mickelsson Datum: 2019 - Januari Syfte: Syftet med studien är att öka förståelsen för hur ledare inom offentlig sektor arbetar för att utveckla bra arbetsklimat och hur det främjar ett innovativt beteende. Metod: Studien tillämpar en kvalitativ metod, där utgångspunkten är den hermeneutiska vetenskapstraditionen. Totalt har tio semistrukturerade intervjuer genomförts med chefer på olika nivåer inom en offentlig verksamhet. Det empiriska materialet har med hjälp av en tematisk analysmetod tolkats och analyserats. Slutsats: Studien visar att det finns både skillnader och likheter med tidigare forskning och hur våra respondenter inom offentlig sektor ser på arbetet med ett innovativt beteende. Enligt våra respondenter behövs inte ett ökat arbete gällande innovativt beteende vilket tidigare forskning antydde. Studiens bidrag: Vår studie bidrar med att öka förståelsen för hur ledare inom denna offentliga verksamhet ser på innovativt beteende, samt hur de som ledare arbetar för att främja ett innovativ beteende och ett bra arbetsklimat. Genom att ta del av denna studie kan ledare och medarbetare inom offentlig sektor få en ökad förståelse för hur de bör arbeta med att skapa ett bra arbetsklimat på sin arbetsplats, vilket i sin tur kommer bidra till ett ökat innovativt beteende. Förslag till fortsatt forskning: Vi anser att vidare forskning genom en liknande studie kan fokusera på ledare och studera om inställningen till och främjandet av det innovativa beteendet ser olika ut beroende på vilken position ledaren har inom organisationen. Det skulle även vara intressant att göra en liknande studie på en annan organisation inom offentlig sektor då denna studie inte kan spegla hela den offentliga sektorns syn på innovativt beteende.
|
49 |
Regelverk som möjlighet eller begränsningCavallie, Emma, Svejd, Maria January 2009 (has links)
<p>Syftet med denna studie var att förstå offentliganställdas uppfattningar om att vara anställd i en politiskt styrd organisation. För att få denna förståelse för de anställdas uppfattning ställde vi oss frågorna, hur politiska beslut påverkar de anställdas arbetssituation samt hur de anställda agerar utifrån politiska beslut. Vi besvarade frågorna med en kvalitativ undersökningsmetod och analyserade resultaten med sociologiska begrepp. Huvuddragen i resultatet är att de anställda uttryckte att de accepterar och anpassar sig till att arbeta utifrån politiska beslut och att de har funnit ett handlingsutrymme inom ramarna. De såg sig själva agera budbärare för besluten och vi fick intrycket av att deras arbete är emotionellt och att de hanterar detta genom ett professionellt förhållningssätt.</p>
|
50 |
Ekonomistyrning i Sigtuna Kommun : Förbättringsförslag på gymnasieverksamhetenAbdulahad, Naim, Akdemir, Liliane January 2009 (has links)
<p>Gymnasieskolan är för eleverna en avgiftsfri och frivillig skolform. Kommunerna är skyldiga att erbjuda folkbokförda elever som avslutat grundskolan en gymnasieutbildning. Allt fler väljer dock att läsa på andra skolors kommuner. Elever som väljer att läsa på andra skolor har andra ersättningskostnader. Detta gör det svårt att budgetera för hur fördelningen av resurser blir för året. Sigtuna kommun förväntar sig ett underskott i en av nämnderna under kommunfullmäktige under året. Denna prognos baseras på ett delårsbokslut den sista augusti för Arlandagymnasiet där ett underskott på 2.5 miljoner kronor upptäcktes. Underskottet väntas bli 10 miljoner kronor till årsslutet. 6 Problemet idag börjar när kommunernasövergripande strategier, mål och visioner bryts ned på verksamhetsnivå. En modell för den ekonomiska styrningen inom nämnden är idag avsaknad eller inte fullgod.</p><p>Frågan som ställs i denna uppsats är; hur kan den strategiska ekonomistyrningen för gymnasieverksamheten i utbildnings- och arbetsmarknadsnämnden i Sigtuna kommun förbättras utifrån givna ekonomiska ramar från kommunfullmäktige? KSL(Kommunförbundet Stockholms län) har tagit fram en kalkylmodell för beräkning av programkostnader inom gymnasieskolan. Syftet med modellen är att alla kommuner ska beräkna interkommunala ersättningar på samma sätt. Sigtuna kommunen blandar även den interkommunala ersättningen med anslagen gymnasieledningen får. Dessa ska och bör vara uppdelade då detta inte ger en rättvisande bild, eller något att bygga utifrån enligt gymnasiechefen. Det främsta styrverktyget de använder sig av är budgeten, som man enligt kommunallagen måste upprätta. Ett förslag är att använda sig av riktade resultatkrav ibudgetarbetet, detta vilket ger en bättre överblick över vilka enheter som behöver komma i ekonomisk balans. Ett annat förslag är att jobba mer med fler nyckeltal som implementeras och följs upp på verksamhetsnivå.</p>
|
Page generated in 0.0716 seconds