Spelling suggestions: "subject:"reformation."" "subject:"reformations.""
1 |
Reformation i förändring? : Bilden av reformationen i svenska kyrkohistoriska verkLilja, Samuel E January 2014 (has links)
No description available.
|
2 |
Reformationen i Hanebo och Segersta : en historiografisk undersökningNordquist, Olle January 2003 (has links)
<p>Ämnet för denna uppsats är reformationen och Gustav Vasas maktövertagande i Sverige, under första delen av 1500-talet. Framförallt i Segersta och Hanebo socknar, i södra Hälsingland.</p><p>Med hjälp av en historiografiskt komparativ metod försöker uppsatsen besvara hur tidigare historiska verk förklarat det faktum att det inte, i södra Hälsingland, uppstod några oroligheter till följd av de religiösa och samhälleliga förändringarna.</p><p>Efter att ha redovisat den historiografiska bilden av hur historiesynen förändrats görs en studie av fyra historieberättande texter. Först två lokalhistoriska verk av äldre datum, där fokuseringen ligger på just det område, Segersta och Hanebo, som undersökningen begränsar sig till. Därefter följer två nyare verk som, även om de fokuserar sig på landet som helhet, i alla fall presenterar nya teorier och metoder inom forskningen.</p><p>Det visar sig att de äldre lokalhistoriska verken inte alls är amatörmässiga, men företräder en omodern historiesyn. Efter att ha tagit del av de modernare verken blir det uppenbart att ny tolkning av gamla källor, tillsammans med nya källor, förändrat synen på reformationens verkningar på befolkningen, Gustav Vasas roll för reformationen, samt de befintliga oroligheternas dignitet. Samtidigt klarnar bilden av sockenprästernas betydelse för såväl Gustav Vasas som reformatorernas kommunikation med befolkningen.</p><p>Resultatet av undersökningen blir att det är hög tid för en ny kvalitativ studie av Segersta och Hanebo socknar och samtidigt väcks några nya frågeställningar som förhoppningsvis kan vara fruktbara för en sådan studie.</p>
|
3 |
Reformationen i Hanebo och Segersta : en historiografisk undersökningNordquist, Olle January 2003 (has links)
Ämnet för denna uppsats är reformationen och Gustav Vasas maktövertagande i Sverige, under första delen av 1500-talet. Framförallt i Segersta och Hanebo socknar, i södra Hälsingland. Med hjälp av en historiografiskt komparativ metod försöker uppsatsen besvara hur tidigare historiska verk förklarat det faktum att det inte, i södra Hälsingland, uppstod några oroligheter till följd av de religiösa och samhälleliga förändringarna. Efter att ha redovisat den historiografiska bilden av hur historiesynen förändrats görs en studie av fyra historieberättande texter. Först två lokalhistoriska verk av äldre datum, där fokuseringen ligger på just det område, Segersta och Hanebo, som undersökningen begränsar sig till. Därefter följer två nyare verk som, även om de fokuserar sig på landet som helhet, i alla fall presenterar nya teorier och metoder inom forskningen. Det visar sig att de äldre lokalhistoriska verken inte alls är amatörmässiga, men företräder en omodern historiesyn. Efter att ha tagit del av de modernare verken blir det uppenbart att ny tolkning av gamla källor, tillsammans med nya källor, förändrat synen på reformationens verkningar på befolkningen, Gustav Vasas roll för reformationen, samt de befintliga oroligheternas dignitet. Samtidigt klarnar bilden av sockenprästernas betydelse för såväl Gustav Vasas som reformatorernas kommunikation med befolkningen. Resultatet av undersökningen blir att det är hög tid för en ny kvalitativ studie av Segersta och Hanebo socknar och samtidigt väcks några nya frågeställningar som förhoppningsvis kan vara fruktbara för en sådan studie.
|
4 |
"Itt heligt gestebodh" : En studie av Laurentius Petris syn på prästens roll i nattvarden samt Kristi närvaro i densamma. / "Convivium sacrum" : A Study of Laurentius Petri's Approach to the Priest's Role in the Eucharist and Christ's Presence in it.Stark, Tobias January 2010 (has links)
<p>Den här uppsatsen är en studie av nattvardssynen hos Sveriges förste evangeliske ärkebiskop Laurentius Petri. I huvudsak behandlas hur Laurentius Petri ser på Kristi närvaro i nattvarden och vilken roll som prästen har vid nattvardsfirandet. Utgångspunkten är Laurentius Petris syn på det allmänna prästerskapet. Genom det allmänna prästerskapet menar Petri att varje döpt har möjlighet att konsekrera nattvarden, men att man för ordningens skull ska utse vissa som har offentlig tjänst i församlingen. För Kristi närvaro i nattvarden krävs bröd, vin och instiftelseorden. Det är vid instiftelseordens detta är min kropp och detta är mitt blod som Kristi närvaro inträder. Kristi närvaro är, enligt Laurentius Petri, bestående fram till dess att alla kommunikanter har tagit emot sakramentet. Kristi närvaro betecknar Laurentius Petri som verklig men obeskrivlig. Han ser nattvarden som ett heligt gästabud, där prästen tjänar gästerna, vilka är kommunikanterna och kommunikanternas uppgift blir att som gäster ta emot måltiden, Kristi kropp och blod samt att tacka värden som är Kristus själv.</p>
|
5 |
Protagonist och antagonist : En läromedelsanalys av hur reformationen och den katolska kyrkan skildras i läroböcker i religionskunskap för gymnasiet / Protagonist and antagonist : A textbook analysis of how the Reformationen and the Catholic Church are depicted in textbooks in religious studies for upper secondary schoolWirström, Adam January 2017 (has links)
Vad som inspirerade mig till att skriva denna studie var påve Franciskus besök i Lund och Malmö den 31 oktober 2016 i samband med det gemensamma luthersk-katolska uppmärksammandet av 500 års minnet av reformationen. Syftet med min studie är att undersöka hur reformationen och den katolska kyrkan skildras i sex stycken läroböcker i religionskunskap för gymnasiet och hur skildringarna förhåller sig objektivt i enlighet med skolans läroplan. För analysen av läroböckerna har jag använt mig av en kvalitativ textanalys. Mitt förväntade resultat var att skildringen av reformationen skulle ha en lutherskt präglad syn på konflikten och dess konsekvenser och att jag skulle finna objektivitetsbrister i skildringen av reformationen. Studiens resultat styrker min hypotes då Martin Luther och den lutherska reformationen utgjorde det övervägande utrymmet i alla läroböcker förutom en samt att den katolska reformationen endast skildras i en av de sex läroböckerna. Av de undersökta läroböckerna bedöms endast en som objektiv i förhållande till läroplanen. / What inspired me to write this study was the visit of Pope Franciscus in Lund and Malmö on October 31 2016 in connection with the common Lutheran Catholic attention of the 500th anniversary of the Reformation. The purpose of my study is to investigate how the Reformation and the Catholic Church are depicted in six textbooks in religious studies for upper secondary school and how the descriptions relate objectively according to the school curriculum. For the analysis of textbooks, I have used a qualitative text analysis. My expected result was that the depiction of the Reformation would have a Lutheran distinctive view of the conflict and its consequences and that I would find objectivity deficiencies in the depiction of the Reformation. The results of the study reinforce my expectation when Martin Luther and the Lutheran Reformation constituted the predominant space in all textbooks except one, and that the Catholic Reformation is only depicted in one of the six textbooks. Of the studied textbooks, only one is assessed as objective in relation to the school curriculum.
|
6 |
Den svenska nunnans medeltida liv : ett religiöst kall eller lättja och fåfänga?Magnusson, Lena January 2006 (has links)
<p>Syftet med följande uppsats är att ta reda på om det ligger någon sanning i Olaus Petris anklagelser mot nunnorna om att de skulle vara fåfänga och att de levde i lättja. Dessutom är syftet med denna uppsats att ge en bild av de faktiska förhållanden och värderingar som levandegjort deras miljö.</p><p>Med det här arbetet vill jag försöka belysa den ideologiska grundstrukturen i den medeltida klosterrörelsen i Västeuropa för att ge arbetet en bra bakgrund. Det är viktigt att beakta nunneklostrens framväxt i det medeltida Sverige och utifrån detta skapa en bild av hur nunnorna levde där, för att sen försöka se om det ligger någon sanning i Olaus Petris påståenden om att nunnorna i de svenska klostren var fåfänga och levde i lättja. Kan det helt enkelt vara så att synen på det asketiska idealet har varierat? Kan andra värderingar än den importerade asketiska idealismen ha dominerat i nunneklostren?</p><p>I detta arbete kommer huvudsakligen Vadstena kloster att behandlas. Det har i Sverige under perioden 1143 till 1596, då de sista nunnorna vid Vadstena lämnade klostret, funnits ca 15 katolska nunnekloster i Sverige. Det finns inte utrymme i detta arbete att undersöka alla klostren. Jag har därför valt att göra en avgränsning och väljer då att titta på Vadstena kloster eftersom det här finns bra källmaterial och en del tidigare forskning. Jag kommer även att använda mig av analogier från England och Italien för att få bra bredd på materialet i uppsatsen. Med hjälp av analogierna kommer jag att försöka synliggöra nunnornas liv i de svenska klostren.</p><p>För att svara på frågeställningen har uppsatsen lagts upp på följande sätt:</p><ol><li>Första delen av arbetet innehåller historiskt material om Olaus Petri och hans anklagelser mot klostren och nunnorna. Jag tittar närmare på den kritik Olaus Petri i sina skrifter riktade mot nunnorna.</li><li>Andra delen av arbetet inleds med en kort överblick av klostrens historia och uppkomst i Sverige under 1000-talet. Vidare, i arbetets andra del, behandlas historiskt material om svenska kloster och hur nunnorna levde där under senare delen av svensk medeltid (1500-1520).</li></ol>
|
7 |
Läroböcker i förändring : om reformationen i läroböcker för gymnasietDogan, Aysenur January 2009 (has links)
<p>Syftet med denna uppsats är att studera skildringen av reformationen i olika läromedel för religionskunskap i gymnasieskolan. Detta för att se om och hur läromedlen förändrats, om de har blivit mer objektiva med tiden. De utvalda läromedlen är från 1960-talets slut och 2000-talet. Utifrån de olika skildringarna kommer jag att jämföra läromedlen med varandra.</p>
|
8 |
"Itt heligt gestebodh" : En studie av Laurentius Petris syn på prästens roll i nattvarden samt Kristi närvaro i densamma. / "Convivium sacrum" : A Study of Laurentius Petri's Approach to the Priest's Role in the Eucharist and Christ's Presence in it.Stark, Tobias January 2010 (has links)
Den här uppsatsen är en studie av nattvardssynen hos Sveriges förste evangeliske ärkebiskop Laurentius Petri. I huvudsak behandlas hur Laurentius Petri ser på Kristi närvaro i nattvarden och vilken roll som prästen har vid nattvardsfirandet. Utgångspunkten är Laurentius Petris syn på det allmänna prästerskapet. Genom det allmänna prästerskapet menar Petri att varje döpt har möjlighet att konsekrera nattvarden, men att man för ordningens skull ska utse vissa som har offentlig tjänst i församlingen. För Kristi närvaro i nattvarden krävs bröd, vin och instiftelseorden. Det är vid instiftelseordens detta är min kropp och detta är mitt blod som Kristi närvaro inträder. Kristi närvaro är, enligt Laurentius Petri, bestående fram till dess att alla kommunikanter har tagit emot sakramentet. Kristi närvaro betecknar Laurentius Petri som verklig men obeskrivlig. Han ser nattvarden som ett heligt gästabud, där prästen tjänar gästerna, vilka är kommunikanterna och kommunikanternas uppgift blir att som gäster ta emot måltiden, Kristi kropp och blod samt att tacka värden som är Kristus själv.
|
9 |
Den svenska nunnans medeltida liv : ett religiöst kall eller lättja och fåfänga?Magnusson, Lena January 2006 (has links)
Syftet med följande uppsats är att ta reda på om det ligger någon sanning i Olaus Petris anklagelser mot nunnorna om att de skulle vara fåfänga och att de levde i lättja. Dessutom är syftet med denna uppsats att ge en bild av de faktiska förhållanden och värderingar som levandegjort deras miljö. Med det här arbetet vill jag försöka belysa den ideologiska grundstrukturen i den medeltida klosterrörelsen i Västeuropa för att ge arbetet en bra bakgrund. Det är viktigt att beakta nunneklostrens framväxt i det medeltida Sverige och utifrån detta skapa en bild av hur nunnorna levde där, för att sen försöka se om det ligger någon sanning i Olaus Petris påståenden om att nunnorna i de svenska klostren var fåfänga och levde i lättja. Kan det helt enkelt vara så att synen på det asketiska idealet har varierat? Kan andra värderingar än den importerade asketiska idealismen ha dominerat i nunneklostren? I detta arbete kommer huvudsakligen Vadstena kloster att behandlas. Det har i Sverige under perioden 1143 till 1596, då de sista nunnorna vid Vadstena lämnade klostret, funnits ca 15 katolska nunnekloster i Sverige. Det finns inte utrymme i detta arbete att undersöka alla klostren. Jag har därför valt att göra en avgränsning och väljer då att titta på Vadstena kloster eftersom det här finns bra källmaterial och en del tidigare forskning. Jag kommer även att använda mig av analogier från England och Italien för att få bra bredd på materialet i uppsatsen. Med hjälp av analogierna kommer jag att försöka synliggöra nunnornas liv i de svenska klostren. För att svara på frågeställningen har uppsatsen lagts upp på följande sätt: Första delen av arbetet innehåller historiskt material om Olaus Petri och hans anklagelser mot klostren och nunnorna. Jag tittar närmare på den kritik Olaus Petri i sina skrifter riktade mot nunnorna. Andra delen av arbetet inleds med en kort överblick av klostrens historia och uppkomst i Sverige under 1000-talet. Vidare, i arbetets andra del, behandlas historiskt material om svenska kloster och hur nunnorna levde där under senare delen av svensk medeltid (1500-1520).
|
10 |
Läroböcker i förändring : om reformationen i läroböcker för gymnasietDogan, Aysenur January 2009 (has links)
Syftet med denna uppsats är att studera skildringen av reformationen i olika läromedel för religionskunskap i gymnasieskolan. Detta för att se om och hur läromedlen förändrats, om de har blivit mer objektiva med tiden. De utvalda läromedlen är från 1960-talets slut och 2000-talet. Utifrån de olika skildringarna kommer jag att jämföra läromedlen med varandra.
|
Page generated in 0.1352 seconds