Spelling suggestions: "subject:"skolformerna"" "subject:"skolform""
1 |
Lagspelare eller soloartist? : Om samarbete mellan lärare i olika skolformerBjurberg-Lindström, Karin January 2015 (has links)
Denna uppsats handlar om hur lärare i tre olika skolformer ser på samarbete med andra lärare. Undersökningen gjordes genom öppna intervjuer med åtta lärare från tre olika skolformer och frågorna berörde vilken betydelse samarbete har för trivsel i arbetet, hur samarbete fungerar i praktiken i skolorna, arbetsgivarnas roll för samarbete mellan lärare samt samarbetets betydelse för kvalitén på undervisningen. Jag ville också se om det fanns skillnader i sätten att samarbeta på i de olika skolformerna grundskola, gymnasieskola och folkhögskola. I litteraturen som föregått intervjuerna beskrivs skolans organisering av lärare i arbetslag ur olika infallsvinklar som t ex. arbetslag som en lärande och utvecklande miljö med trygghet och stöd för den enskilde läraren och skillnaden mellan påtvingat och spontant samarbete. I mitt arbete har jag också tagit del av den OECD-rapport som kom våren 2015 och som påtalar bristen på samarbete mellan lärare i den svenska skolan. Här lyfts skolledningens roll som nyckelaktör fram när det gäller att skapa utrymme för och stimulans till samarbete mellan lärare. Det min studie visar är att samarbete är viktigt för trivseln i arbetet, eftersom det innebär att man känner tillhörighet, trygghet, stimulans och utveckling. Flera av lärarna tillstår att lärarjobbet ofta är ett ensamarbete, men lyfter samarbetet som en viktig komponent för trivseln. Min studie visar också att de lärare som deltog upplever att samarbete till största delen initieras av lärarna själva, vilket är viktigt att notera eftersom arbetslagen som organisationsform var tänkt att främja samarbete och kollegialt lärande. De nämnde visserligen samarbetet i arbetslagen som självklart men fokuserade sedan under intervjuerna på samarbete kring undervisning och ämnen utanför de givna arbetslagen. Den OECD-rapport som kom våren 2015 lyfte skolledarnas roll för att skapa en lärande organisation. Enligt rapporten finns brister i detta, vilket återspeglas i min studie av lärarnas svar när det gäller deras syn på skolledningens roll för samarbete.
|
2 |
Hur används musik i förskoleklass, som förberedelse inför musikämnet i grundskolan?Hjalmarsson, Anil, Jonnson, Jenny January 2014 (has links)
Sammanfattning (Abstract) Studien syftade till att ge kunskap om musikanvändandet i förskoleklass och hur pedagoger förbereder barnen att nå målen i lågstadiets kursplan i musik då förskoleklassen ska vara skolförberedande. Vi ville förstå vilka förutsättningar pedagogerna menar att de skapar för barnen inför lågstadiet och hur det fungerar rent praktiskt ute i verksamheterna. Frågorna vi ställde var: Vilka musikaliska verksamheter genomförs i praktiken? Vilka inställningar har pedagogerna till musikverksamhet i förskoleklass? Hur relaterar pedagoger verksamheten i förskoleklass till innehållet i läroplanen för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, 2011) med avseende på kursplanen i musik för årskurs 1-3? Metoden vi använde är kvalitativ och semi-strukturerad intervju. Vi intervjuade sex pedagoger samt två rektorer. De vanligaste musikaktiviteterna gällde sång. Instrumentspel förekom i mindre utsträckning. Främsta syfte med musikaktiviteterna är att de är lustfyllda för barnen. Musik används också som medel för att lära inom andra områden. Den enskilde pedagogen var den som främst påverkade utformningen av musikinnehållet. Informanterna uttryckte en positiv inställning till musik trots bristande tilltro till sina kunskaper i sång och instrumentalspel. De musikaliska aktiviteterna baseras inte explicit på skrivningarna i grundskolans kursplan. Slutsatser som dragits efter studien är att musik borde ingå i utbildningen för alla som arbetar i förskoleklass. Förskoleklassen bör även få tydligare styrning.
|
3 |
Elever med autism i grundskolan. En komparativ studie av arbetssätt i organisatoriskt olika lösningar i en kommunSofinet, Mirela January 2009 (has links)
No description available.
|
4 |
Elever med autism i grundskolan. En komparativ studie av arbetssätt i organisatoriskt olika lösningar i en kommun i nordvästra SkåneSofinet, Mirela January 2009 (has links)
No description available.
|
5 |
Skolans demokratiuppdrag : en analys av de kunskapsmässiga och formella förutsättningarna för demokratiundervisningenErnestrand, Henrik, Folkesson, Hanna January 2011 (has links)
Syftet med uppsatsen är att urskilja de centrala kunskapsstrukturella och formella förutsättningarna för gymnasielärarens demokratiundervisning, och därigenom problematisera skolans generella demokratiuppdrag. De frågor vi ställer är: Hur beskrivs demokratisynen i styrdokumenten för de frivilliga skolformerna; Hur ser demokratisynen ut i samhällskunskapsämnet på lärarhögskolorna; Hur framställs demokratisynen i läroböckerna för gymnasieskolan i ämnet samhällskunskap? Som teoretisk utgångspunkt för studien används demokratiteorierna republikanism, liberalism och strukturalism. Den metod som används är en idéanalys då demokratiteorierna appliceras på materialet som är styrdokument (Lpf 94), lärarutbildningarnas kursplaner i samhällskunskap samt läromedel i samhällskunskapsämnet för de frivilliga skolformerna. Resultatet visar att lärarens förutsättningar för skolans demokratiuppdrag genomsyras av liberala tankar. Demokratibegreppet förklaras på ett instrumentellt vis, bland annat genom frågan hur istället för varför. Resultatet visar även att det finns svårigheter gällande tolkning av demokratibegreppet.
|
6 |
Detta var min sista chans! Elever med socioemotionella svårigheter berättar om sina upplevelser av den segregerade skoltidenLelinge, Balli, Hartnor, Ing-Marie January 2005 (has links)
Hartnor, Ing-Marie & Lelinge, Balli (2005). Detta var min sista chans! Elever medsocioemotionella svårigheter berättar om sina upplevelser av den segregerade skoltiden(This was my last chance! Pupils with social and emotional difficulties relate theirexperiences of the segregated school system). Syfte:Denna studie har som övergripande syfte att försöka förstå elevens upplevelse av skoltidenföre, under och efter segregeringen samt att undersöka hur lärarens förhållningssättpåverkar elevens inre (emotionella) och yttre (sociala) utveckling.Metod:För att få svar på våra frågor har vi använt oss av intervju som metod. Målgruppenutgjordes av 15 elever med socioemotionella svårigheter, varav nio elever kom från en s.k.halvsegregerad skolform, vilket innebar att delar av skoldagen (och även en del efterskoltid) var förlagd till en särskild undervisningsgrupp. Resterande sex elever hade sinsenare del av grundskoletiden förlagd till ett skoldaghem, i en s.k. helsegregerad skolform.För att kartlägga elevernas minnen och upplevelser från den segregerade skoltiden, har vianvänt oss av nutida, retrospektiva och framtida frågeställningar. Elevernas ålder var vidintervjutillfället mellan 17 – 26 år.Resultat:Vårt resultat visar entydigt att eleverna inte upplevde några hinder eller problem med densegregerade skolformen, utan snarare såg möjligheter att få hjälp med sina svårigheter. Dethar i studien framkommit att yrkeskompetens, förhållningssätt, metoder och lärarnasinställning har spelat en avgörande roll för elevernas utveckling. Brister i nämnda faktorerhar visat sig bidra till att behovet av segregering har uppkommit. Enligt vår undersökninghar ingen av eleverna sagt att den segregerade skoltiden varit negativ eller stigmatiserande,tvärtom uttrycker alla att utan den segregerade tiden, hade inte deras liv varit lika positivtsom det är i dag. De segregerade skolformerna har endast upplevts ge positiva möjligheter.Nyckelord: elever med socioemotionella svårigheter, lärarnas förhållningssätt, möjligheteroch hinder, segregerade skolformer.Balli Lelinge Ing-Marie Hartnor Handledare: Ingrid SandénExaminator: Lars Berglund
|
7 |
Med fokus på samspelet : En kvalitativ intervjustudie om organisatoriska förutsättningar för samspel mellan elever som läser ämnesområden inom anpassade skolformerIsaksson, Maria, Rantatalo, Linda January 2024 (has links)
Sammanfattning Studiens syfte var att med utgångspunkt i speciallärares berättelser undersöka organisatoriska förutsättningar för samspel mellan elever som läser inriktning ämnesområden inom anpassade skolformer. Studien tar utgångspunkt i det socialkonstruktivistiska perspektivet. Data samlades ingenom semistrukturerade minigruppsintervjuer och bearbetades genom tematisk analys. Urvaletbestod av 13 speciallärare som arbetar med elever som läser ämnesområden. Studien visar att elevernas samspel oftast uppstår i situationer med gemensamt fokus kring ett objekt eller en aktivitet, enligt speciallärarna. Personalens förhållningssätt, lärmiljöns utformning, tillgängliga kommunikationsstöd och trygghet nämns som viktiga förutsättningar för att möjliggöra elevernas samspel. En viktig aspekt gällande elevernas samspel kring undervisningens innehåll, som studien tar upp, är undervisningens angelägenhet för eleverna, samt tydliga pedagogiska utgångspunkter. Utmaningar i organiserandet av elevernas samspel handlar oftast om tillgänglighet, exempelvis finns få gemensamma ytor eller grupprum. En annan utmaning är att i en situation krävs det att personalenär aktiv, stöttande och initierar samspel medan andra situationer kräver att personalen backar undan och iakttar. En faktor som försvårar personalens arbete kring elevernas samspel är, enligt våra deltagare, brist på tid för gemensamma möten och planering. En försiktig hypotes är att den andrafaktorn som kan hindra personalens arbete, särskilt när det gäller samsyn kring pedagogiska frågor, är avsaknad av gemensamt pedagogiskt språk.
|
Page generated in 0.0359 seconds