Spelling suggestions: "subject:"goodwill."" "subject:"goodwillen.""
61 |
Motivering av goodwillnedskrivningar. : En kvalitativ innehållsanalys av motiveringar till nedskrivning av goodwill.Bäck, Max, Strandell, Tim January 2024 (has links)
Titel: Motivering av goodwillnedskrivningar: En kvalitativ innehållsanalys av motiveringar till nedskrivning av goodwill. Syfte: Syftet med denna studie är att studera hur bolag noterade på OMX Stockholm motiverar sina nedskrivningar av goodwill, och vilka faktorer som kan förklara vilka argument som används. Metod: En kvalitativ innehållsanalys har genomförts för att studera motiveringarna i noterna angivna i årsredovisningar, slutgiltiga urvalet uppgick till 125 observationer. För att testa hypoteserna har fyra logistiska binära regressionsanalyser utförts. Resultat och slutsats: Av tre sätt att mäta storleken av nedskrivning av goodwill och motiveringsfaktor var det ett sätt som påvisade ett signifikant samband, vilket var nedskrivning i förhållande till totala tillgångar. Det fanns även ett signifikant samband mellan redovisat nettoresultat och motiveringsfaktor. Studiens slutsatser är att resultaten visar på att det föreligger ett svagt samband mellan storleken på goodwillnedskrivning och angiven motiveringsfaktor. Bolag hänför i högre grad större nedskrivningar till externa faktorer, utifrån en av metoderna för att mäta storleken av goodwillnedskrivningar. Avslutningsvis fann även studien att det finns ett svagt samband mellan redovisat negativt nettoresultat och extern motiveringsfaktor. Examensarbetets bidrag: Studien bidrar till en ökad kunskap om hur bolag noterade på OMX Stockholm motiverar sina nedskrivningar av goodwill. Förslag till fortsatt forskning: Genomföra intervjuer med individer som har beslutsrätt gällande nedskrivning av goodwill. Detta för att få en djupare insikt samt för att kunna ställa följdfrågor. / Title: Justification of goodwill impairment: A qualitative content analysis of justifications for goodwill impairment. Aim: The purpose of this study is to examine how companies listed on OMX Stockholm justify their goodwill impairments, and which factors can explain the arguments used. Method: A qualitative content analysis has been done to study the justifications in the notes stated in the annual reports, final sample amounted to 125. To test the hypotheses, four logistic binary regression analyzes have been conducted. Result and conclusions: Out of three methods for measuring the size of goodwill impairment and justification factors, one method showed a significant relationship, which was impairment as a proportion of total assets. It also demonstrated a significant relationship between reported net profit and justification factor. The conclusions of the study indicate that there is a weak correlation between the size of goodwill impairments and the stated motivation factor. Companies tend to attribute larger impairments to external factors, based on one way of measuring the size of goodwill impairments. Lastly, the study also found a weak correlation between reported negative net income and external motivation factor. Contribution of the thesis: The study contributes to an increased knowledge of how companies listed on the OMX Stockholm justify their goodwill impairments. Suggestions for future research: Conduct interviews with individuals who have decision-making authority regarding goodwill impairment, to gain deeper insight and to be able to ask follow-up questions.
|
62 |
Svenska revisorers uppfattning av goodwillredovisning enligt IFRSElmehagen, Elin, Friberg, Tomas January 2014 (has links)
Abstrakt Titel: Svenska revisorers uppfattning av goodwillredovisning enligt IFRS Nivå: C -uppsats i ämnet företagsekonomi Författare: Elin Elmehagen och Tomas Friberg Handledare: Jan Svanberg Datum: 2014- maj Syfte: Syftet med denna studie är att undersöka svenska revisorers uppfattning av goodwillredovisning enligt internationella redovisningsstandarder, IFRS. Mer specifikt syftar studien till att undersöka huruvida svenska revisorer anser att det existerar ett manipulativt beteende vid goodwillredovisning enligt IFRS och vilka bakgrundsfaktorer som kan förklara revisorernas uppfattningar. Metod: Vi har använt oss av en elektronisk enkätundersökning. Enkäten skickades ut till 732 svenska godkända och auktoriserade revisorer. Vi fick 92 svar vilket ger en svarsfrekvens på 12,57 %. Resultaten redovisas genom att vi presenterar tabeller med förklarande text. Resultat & Slutsats: Utifrån studien har det framgått att det finns två linjer av tankegångar angående goodwillredovisning enligt IFRS bland svenska revisorer. Den första linjen anser att företagsledningen har ett opportunistiskt beteende vid goodwillnedskrivningar. Den andra linjen anser att värderingar av goodwill baserade på framtida kassaflöden är att föredra samt att IFRS bestämmelser om regelbundna prövningar av goodwillnedskrivning anses som god praxis jämfört med tidigare bestämmelser då avskrivningar skedde på årsbasis. Förslag till fortsatt forskning: Det vore intressant att se en liknande studier efter förändringarna i det nya reglementet som kommer att gälla från och med 2016. Dessa kommer ändra reglerna för hur goodwillnedskrivningar ska göras. Det vore också intressant att göra en mer kvalitativ undersökning på samma problemområde för att få fram en mer djupgående förståelse för revisorernas åsikter. Uppsatsens bidrag: Studien har identifierat vilka åsikter revisorer har angående goodwillredovisning enligt IFRS den resultatstyrning reglerna ger möjlighet till. Detta är intressant att studera för andra revisorer, standardsättare, företag och intressenter. Nyckelord: Goodwill, Goodwillredovisning, IFRS, Nedskrivningar, IAS, Sverige / Abstract Title: Swedish auditors' perception of goodwill accounting under IFRS Level: Final assignment for Bachelor Degree in Business Administration Author: Elin Elmehagen and Tomas Friberg Supervisor: Jan Svanberg Date: 2014 – May Aim: The purpose of this study is to investigate Swedish accountants perception of goodwill accounting in accordance with International Financial Reporting Standards, IFRS. More specifically, the study aims to investigate whether Swedish auditors believe that there exists a manipulative behavior in goodwill accounting under IFRS and the background factors that may explain the auditors' perception. Method: We have used an electronic survey. The questionnaire was sent to 732 Swedish approved and certified public accountants. We received 92 responses giving a response rate of 12,57 %. The results are reported by presenting tables with explanatory text. Result & Conclusions: Based on the study there has shown that there are two lines of thoughts regarding goodwill accounting under IFRS among Swedish auditors. The first line thinks that management behaves opportunistically in goodwill impairment. The second line believes that valuations of goodwill based on future cash flows are preferable and that the IFRS provisions on periodic tests of goodwill impairment is considered as a good practice compared to the precious rules when deprecations were done on an annual basis Suggestions for future research: It would be interesting to see a similar study after the changes that will take place 2016. These will change the rules for how goodwill impairment should be done. It would also be interesting to make a more qualitative survey on the same problem area in order to obtain a deeper understanding of auditors' opinions. Contribution of the thesis: This study has identified the opinion of auditors regarding goodwill accounting under IFRS and the management earnings these rules allow for. This is interesting to study for other auditors, standard setters, companies and stakeholders. Key words: Goodwill, Goodwill Accounting, IFRS, Impairments, IAS, Sweden
|
63 |
Vad har IFRS 3 gett för resultat gällande redovisning av förvärvad goodwill?Saliba, Sarina, Eriksson, Lena-Marie January 2008 (has links)
<p>Redovisningen av värdet på förvärvad goodwill har alltid varit omdiskuterad och kritiserad. Detta eftersom man anser att goodwillposten är en post som inte går att härleda. Genom införandet av IFRS 3 har man försökt att minimera goodwillposten och infört test av nedskrivningsbehov istället för tidigare systematisk avskrivning samt att fler immateriella tillgångar identifieras. I och med detta kan det anses att spelrummet för företagsledningen och revisorerna avseende goodwillposten reglerats. Uppsatsen tar upp införandet av IFRS 3 och vad den har resulterat i, avseende förvärvad goodwill.</p><p>Uppsatsens problemformulering lyder: Vad har IFRS 3 resulterat i gällande redovisning av förvärvad goodwill?</p><p>För att besvara uppsatsens problemformulering har två hypoteser ställts upp:</p><p>Hypotes 1: IFRS 3 ger tillförlitligare redovisning av förvärvad goodwill</p><p>Hypotes 2: IFRS 3s krav på identifiering förenklar redovisningen av förvärvad goodwill</p><p>Syftet med uppsatsen är att ta reda på vad IFRS 3 har haft för betydelse vid redovisningen av förvärvad goodwill.</p><p>Undersökningen i uppsatsen har utgått från revisorers synpunkter genom en kvantitativ ansats i form av en enkätundersökning, samt en kortare intervju med redovisningsspecialisten Johan M Ericsson från Öhrlings.</p><p>Uppsatsen teorier har baserats på Agentteorin och The Efficient Market Hypothesis. Utifrån dessa teorier har även hypoteserna i uppsatsen utformats.</p><p>Resultatet av undersökningen får tolkas med försiktighet då ett stort bortfall föreligger. Det som framkommer från undersökningen visar att revisorernas uppfattning gällande hypotes 1 är positiv och negativ gällande hypotes 2. Detta resulterar i att revisorerna anser att IFRS 3 ger tillförlitligare redovisning av förvärvad goodwill. Däremot anser revisorerna ej att IFRS 3s krav på identifiering har förenklat redovisningen av förvärvad goodwill.</p>
|
64 |
Vad har IFRS 3 gett för resultat gällande redovisning av förvärvad goodwill?Saliba, Sarina, Eriksson, Lena-Marie January 2008 (has links)
Redovisningen av värdet på förvärvad goodwill har alltid varit omdiskuterad och kritiserad. Detta eftersom man anser att goodwillposten är en post som inte går att härleda. Genom införandet av IFRS 3 har man försökt att minimera goodwillposten och infört test av nedskrivningsbehov istället för tidigare systematisk avskrivning samt att fler immateriella tillgångar identifieras. I och med detta kan det anses att spelrummet för företagsledningen och revisorerna avseende goodwillposten reglerats. Uppsatsen tar upp införandet av IFRS 3 och vad den har resulterat i, avseende förvärvad goodwill. Uppsatsens problemformulering lyder: Vad har IFRS 3 resulterat i gällande redovisning av förvärvad goodwill? För att besvara uppsatsens problemformulering har två hypoteser ställts upp: Hypotes 1: IFRS 3 ger tillförlitligare redovisning av förvärvad goodwill Hypotes 2: IFRS 3s krav på identifiering förenklar redovisningen av förvärvad goodwill Syftet med uppsatsen är att ta reda på vad IFRS 3 har haft för betydelse vid redovisningen av förvärvad goodwill. Undersökningen i uppsatsen har utgått från revisorers synpunkter genom en kvantitativ ansats i form av en enkätundersökning, samt en kortare intervju med redovisningsspecialisten Johan M Ericsson från Öhrlings. Uppsatsen teorier har baserats på Agentteorin och The Efficient Market Hypothesis. Utifrån dessa teorier har även hypoteserna i uppsatsen utformats. Resultatet av undersökningen får tolkas med försiktighet då ett stort bortfall föreligger. Det som framkommer från undersökningen visar att revisorernas uppfattning gällande hypotes 1 är positiv och negativ gällande hypotes 2. Detta resulterar i att revisorerna anser att IFRS 3 ger tillförlitligare redovisning av förvärvad goodwill. Däremot anser revisorerna ej att IFRS 3s krav på identifiering har förenklat redovisningen av förvärvad goodwill.
|
65 |
Goodwillhanteringens otydlighet : Skapar subjektiviteten utrymme för manipulering?Lindh, Adam, Schylander, Hampus January 2017 (has links)
2005 implementerades de nya regleringar för hur företag som använder IFRS som regelverk ska hantera goodwillposten. Tidigare linjära avskrivningar förbjöds och ersattes av en årlig prövning av goodwillvärdet för att se ifall nedskrivningsbehov förelåg. Regelverket infördes för att öka jämförbarheten företag emellan och för att minska väsentligheten på den svårbehandlade och ofta resurskrävande posten. Dessa svårigheter öppnar upp för subjektivitet i behandlandet av goodwill som ger företagsledningar möjlighet att manipulera redovisningen för egen vinning. Utifrån tidigare forskning har en teoretisk referensram tagits fram och utifrån denna har frågeställning och hypoteser arbetats fram. Studien inriktar sig och fokuserar på faktorerna kapitalstruktur och företagsstorlek. Undersökningen genomfördes med hjälp av ett systematiskt slumpmässigt urval över Nasdaq OMX Stockholm, med ett totalt urval på 50 företag. Årsredovisningar studerades för att ta fram nyckeltal som sedan beräknades och sattes in i statistiska tester för att besvara ställda hypoteser. Resultatet visar att utifrån observationer av skillnader mellan bolag som skriver ned goodwill kontra inte, kan ställda hypoteser bekräftas då empirin står i relation med teorin. Detta kan dock inte bekräftas genom statistiska tester, där en för svag signifikans uppstår. Faktorer som kapitalstruktur och företagsstorlek indikerar därför utifrån observationer, att ligga till grund för hur nedskrivningar av goodwill genomförs. Detta för att exempelvis kunna påverka resultatet och på så sätt kunna ge fördelar för företaget. Studiens resultat visar på att det subjektiva utrymmet i goodwillhanteringen existerar, vilket medför att det kan finnas anledning att tro att goodwillposten i vissa företag kan vara övervärderad. / In 2005, the new regulations were implemented for how companies using IFRS as a regulatory framework should handle the corporate goodwill. Previous straight-lined depreciation was banned and replaced by an annual review of the goodwill value to see if there was any need for impairment. The rules were introduced to increase comparability between companies and to reduce the importance of the difficult and often resource demanding section. These difficulties open for subjectivity in the treatment of goodwill that allows management to manipulate the accounting for their own gain. Based on previous research, a theoretical framework has been developed and from this the framed questions and hypotheses have been worked out. The study focuses on the factors capital structure and company size. The survey was conducted using a systematic random selection of Nasdaq OMX Stockholm, with a total selection of 50 companies. Annual reports were studied to produce key performance indicators which later were calculated and included in statistical tests to answer the hypotheses. The result shows that based on observations of differences between companies that makes a goodwill impairment versus not, assumed hypotheses can be confirmed as the empiricism is in relation to the theories. However, this can’t be confirmed by statistical tests, which is too weak of significance level. Factors such as capital structure and company size indicate therefore, based on observations, the basis for the goodwill impairment. This, for example, to influence the result to give benefits to the company. The study shows that the subjective space in goodwill management exists, which means there may be reason to believe that companies goodwill may be overvalued.
|
66 |
Goodwillredovisningens värderelevans i de börsnoterade bolagens finansiella rapporterRenvall, Lisa, Sajfi, Daniella January 2021 (has links)
Titel: Goodwillredovisningens värderelevans i de börsnoterade bolagens finansiella rapporter. Nivå: Examensarbete på Grundnivå (kandidatexamen) i ämnet företagsekonomi Författare: Lisa Renvall och Daniella Sajfi Handledare: Fredrik Hartwig Datum: 2021-Juni Syfte: Syftet med föreliggande studie är att undersöka huruvida en goodwillnedskrivning på svenska bolag noterade på Stockholmsbörsen påverkar deras värdering Metod: Denna uppsats präglas av en kvantitativ forskningsmetod med en deduktiv ansats. Data har samlats in via alla börsnoterade bolagens årsredovisningar på Stockholmsbörsen, Large, Mid och Small Cap mellan åren 2005 - 2019. Vidare har ytterligare data samlats in via databasen Thomson Reuters Eikon. Med hjälp av de sammanställda data har en korrelations - regressionsanalys samt ytterligare t-tester om goodwillposten utförts. Resultat & slutsats: Hypotesprövningarna kunde stödja alla tre hypoteser som formulerades. Resultaten visade på att en goodwillnedskrivning inte har någon effekt på aktiekursen. Hypotes två och tre testade om goodwillposten tagit en större andel av totala tillgångar mellan 2005–2019 samt att goodwillnedskrivningen minskat mellan dessa år, vilka vi fann stöd till. Examensarbetets bidrag: Studiens resultat bidrar till ökat kunskap kring goodwillpostens betydelse i börsnoterade bolagens balansräkning. Den bidrar med kunskapen att en goodwillnedskrivning inte har någon signifikant effekt på aktiekursen. Resultaten bidrar även till en pågående stor diskussion mellan olika redovisningsorgan. Förslag till fortsatt forskning: Första förslaget till vidare forskning är att utföra studien i andra länder eller kombinera andra länder med Sverige. Denna studie har endast utförts i Sverige och resultat är därför endast applicerbara på den svenska marknaden. Men för vidare forskning kan studier med utländska bolag göras för att förstå deras tankesätt kring goodwillposten. Ett annat förslag är att använda så kallade avkastningsmodeller som har i syfte att visa aktieprisets förändring över tid. / Title: The goodwill accounting value relevance in the listed companies' financial reports. Level: Student thesis, final assignment for bachelor’s degree in business administration Author: Lisa Renvall and Daniella Sajfi Supervisor: Fredrik Hartwig Date: 2021 – June Aim: The purpose of the study is to examine whether a goodwill impairment on Swedish companies listed on the Stockholm Stock Exchange affects their valuation. Method: This essay is characterized by a quantitative research method with a deductive approach. Data has been collected via all the listed companies' annual reports listed on NASDAQ Stockholm, Large, Mid and Small Cap between the years 2005 - 2019. Furthermore, additional data has been collected from the Thomson Reuters Eikon database. Using the compiled data, a correlation, regression analysis and further t-tests regarding the goodwill were performed. Result & Conclusions: The hypothesis test could support all three hypotheses. The results showed that a goodwill impairment has no effect on the share price. Hypothesis 2 and hypothesis 3 tested whether goodwill took a larger share of the total assets between the years 2005-2019 and that the goodwill impairments decreased between these years in which we found support for. Contribution of the thesis: The results of the study contribute to increased knowledge about the importance of goodwill in the listed companies' balance sheet. It contributes with the knowledge that a goodwill impairment has no significant effect on the share price. The results also contribute to an ongoing major discussion between different accounting bodies. Suggestions for future research: The first proposal for further research is to carry out the study in other countries or combine other countries with Sweden. This study has only been performed in Sweden and results are therefore only applicable on the Swedish market. But for further research, studies with foreign companies can be done to understand their way of thinking about goodwill. Another proposal is to use so-called return models that aim to show the change in share prices over time.
|
67 |
Nedskrivning av goodwill : organisatoriska, individuella och miljömässiga faktorers påverkanAndersson, Kristoffer, Mattisson, Marcus January 2013 (has links)
Syfte: Syftet med denna forskningsstudie är att förklara om företag som är noterade på Stockholmsbörsen bidrar till nedskrivning av goodwill. Detta kommer att försöka förklaras utifrån individuella, organisatoriska och miljömässiga faktorer.Teoretisk referensram: Forskningsstudien utgås utifrån agentteorin, positiva redovisnings teorin och den institutionella teorin. Utifrån de valda teorierna formas hypoteser utifrån individuella, organisatoriska och miljömässiga faktorer.Metod: Forskningsstudiens är en dokumentstudie som har utgångspunkt som tillämpar en deduktiv ansats. Vidare har forskningsstudie tillämpat en kvantitativ ansats och hämtar insamlad data utifrån företag på Stockholmsbörsen.Analys: Forskningsstudiens analys använder sig av statistiska tabeller för att analysera företagens insamlade data. Här används Pearsons bivariata korrelationstest och multipla regressionsanalyser för att hitta samband mellan beroenda och oberoende variabler.Slutsats: Forskningsstudiens slutsats visar att ett fåtal hypoteser uppnår signifikantnivå. Härigenom förkastas inte hypoteserna eftersom att helheten för modellerna inte är signifikanta går det inte att dra några slutsatser gällande hur de valda faktorerna har sin påverkan kring nedskrivning av goodwill.
|
68 |
The Impact of Celebrity Diplomacy : A Cross-Sectional Study of Goodwill Ambassadors and Civil War IntensityJangard, Madeleine January 2017 (has links)
No description available.
|
69 |
Goodwillhantering i praktiken : En statistisk studie om faktorer som påverkar företags goodwillnedskrivningBäckgren, Niclas, Lundbäck, Nils January 2016 (has links)
New regulations regarding goodwill accounting for companies that are applying the IAS/IFRS rules were introduced in 2005. Annual linear depreciation was replaced with annual impairment testing. Regulations were introduced to increase comparability and to reduce the unspecified goodwill that has become an essential part of the corporate asset base. The new regulations have been intensively debated. Critics argue that they are too subjective and may instead lead to that companies use the regulations to avoid goodwill impairments. This study aims to identify factors that influence companies' goodwill impairments, which have been identified from stakeholder theory and positive accounting theory. A theoretical model that includes factors assumed to affect companies' goodwill impairment has been developed and empirically tested. This study was performed on all companies on the Nasdaq OMX Nordic Stockholm and the Swedish government's portfolio of companies and is expected to provide a general result of companies that apply IFRS. The hypotheses were tested using regression analysis with the statistical program SPSS IBM in order to examine possible connections between independent variables and the amount of goodwill impairment. This study confirmed that the debt ratio, ownership structure, share of goodwill, goodwill intensity and firm size have influence on a company´s goodwill impairment. The result further suggested that management is acting opportunistically when factors other than the IAS/ IFRS standards are used for the calculation of corporate goodwill impairment. The overall conclusion of this study is that the stakeholders' requirements and expectations have a strong influence on the management of the valuation of assets. Therefore, our conclusion is that there are reasons to review the regulations and for stakeholder to critically examine corporate goodwill that may be overvalued. / Från och med 2005 infördes nya regleringar om hur företag som tillämpar IFRS ska hantera goodwillposten. Årliga linjära avskrivningar ersattes med årliga nedskrivningsprövningar. Regelverket infördes för att öka jämförbarheten och för att minska den ospecificerade goodwillposten som blivit en alltmer väsentlig del av företagens tillgångsmassa. Den nya regleringen har varit mycket omdiskuterad då kritiker menar att den är för subjektiv vilket leder till att företag istället utnyttjar regleringen för att undvika nedskrivningar. Studien ämnar därför pröva möjliga faktorer som påverkar företags hantering av goodwillposten. Utifrån intressentteorin och positiv redovisningsteori har fem faktorer som väntas påverka företags goodwillnedskrivningar identifierats. En teoretisk modell bestående av hypoteser har tagits fram och empiriskt testats. Studien har utförts på samtliga företag noterade på Nasdaq OMX Nordic Stockholm samt svenska statens bolagsportfölj och förväntas kunna ge ett generaliserbart resultat över de företag som tillämpar IFRS. Hypoteserna har testats med hjälp av regressionsanalyser i statistikprogrammet IBM SPSS för att pröva samband mellan påverkningsvariablerna och storleken på företags goodwillnedskrivningar. I studien bekräftas att skuldsättningsgrad, ägarstruktur, goodwillandel, goodwillintensitet och företagsstorlek har påverkan på företags goodwillnedskrivningar. Detta indikerar att företagsledningar agerar opportunistiskt då andra faktorer än IAS/IFRS normer om hur värdet av goodwill ska beräknas enligt studiens resultat påverkar företagens goodwillnedskrivningar. Den övergripande slutsatsen av studien är att intressenters krav och förväntningar har en stark påverkan på företagsledningen vid värdering av tillgångar. Praktiska implikationer av studien är att det kan finnas anledning att se över regelverket för hantering av goodwillposten samt att det för intressenter finns anledning att kritiskt granska företags goodwillposter som kan vara övervärderade.
|
70 |
Faktorer som påverkar goodwillnedskrivningen i svenska börsnoterade bolag : En kvantitativ studie inom IT- och telekombranschenAfram, Viktorija, Srdic, Stefan January 2016 (has links)
För att uppnå harmonisering och skapa en överenstämmelse av redovisningsstandarder i de europeiska länderna beslutade Europaparlamentet år 2002 att tillämpa IASB standarder. IFRS blev ett obligatoriskt regelverk för börsnoterade företag inom EU från och med januari 2005. Upprättandet av finansiella rapporter enligt ett gemensamt och internationellt accepterat regelverk skulle underlätta för investerare att värdera företag i olika länder. Införandet av IFRS 2005 har inneburit att goodwill och andra immateriella tillgångar inte längre skulle skrivas av utan istället årligen testas för nedskrivningsbehov, enligt IAS 36. Tidigare forskning har visat att det finns svårigheter med implementeringen av IAS 36 sedan IFRS har antagits som regelverk för börsnoterade företag inom EU. Det finns inga särskilda regler för hur företagen bör göra när de prövar goodwill för nedskrivningen, vilket gör att företagsledningen får större möjligheter att påverka nedskrivningen av goodwill. Syftet med denna studie är identifiera faktorer som påverkar goodwillnedskrivningar i svenska börsnoterade bolag inom IT- och telekombranschen. En kvantitativ metod och en deduktiv ansats har använts i denna studie. Datainsamlingen baserades på årsredovisningar från börsnoterade företag inom IT- och telekombranschen på Stockholmsbörsen OMX NASDAQ under perioden 2009–2015. Studiens resultat har visat att det finns ett signifikant positivt samband mellan byte av verkställande direktör och goodwillnedskrivningar. Detta resultat har visat att det finns incitament hos företagsledningen att agera i eget intresse vid redovisningsval, vilket kan ge en felaktig bild av företagets finansiella ställning. / In order to achieve harmonization and create a conformity of accounting standards in the European countries, the European Parliament in 2002 applied IASB standards and IFRS became mandatory regulations for listed companies in the EU from January 2005. Preparation of financial statements in accordance with a common and internationally accepted regulations would facilitate investors to evaluate companies in different countries. The introduction of IFRS in 2005 has meant that goodwill and other intangible assets are no longer amortized, but instead are tested annually for impairment, in line with IAS 36. Previous research has shown that there are difficulties with the implementation of IAS 36 since IFRS has been adopted as regulations for listed companies within the EU. There are no specific rules on how companies should do when they test goodwill for impairment which provides the management greater opportunities to influence the impairment of goodwill. The purpose of this study is to identify the factors affecting goodwill impairment in Swedish listed companies in the IT- and the telecommunications industry. A quantitative method and deductive approach has been used in this study. Data collection was based on the annual reports of listed companies in the IT- and the telecommunications industry on the Stockholm Stock Exchange, NASDAQ OMX during the period 2009–2015. Studies results have shown that there is a significant positive correlation between the change of CEO and goodwill impairment. This result has shown that there is an incentive for management to act in their own interest at the accounting choices and this can give a misleading picture of the company´s financial position.
|
Page generated in 0.0906 seconds