Spelling suggestions: "subject:"poststrukturalism"" "subject:"poststrukturalisme""
11 |
Alleman på däck! : Könsroller konstrueras i leken.Nyberg, Anngelica, Manni, Felicia January 2015 (has links)
Den här studien utgår från syftet av att undersöka vad olika konstruktioner av utomhusmiljöer som förekommer i förskolevardagen kan erbjuda barn som subjekt och deras roller i den fria leken. Avsikten är att studera hur barn agerar beroende på kulturella och sociala influenser samt vilka positioner som uppstår mellan barn i relation till olika utomhusmiljöer genom det verbala samt kroppsligt uttryckta språket. Studien är genomförd genom videoobservation av fjorton 5-åriga barn från två avdelningar samt två förskollärare på en förskola i Sverige. De utomhusmiljöer barnen vistades i var en kommunal lekplats, en naturmiljö samt förskolans egen utomhusgård. Examensarbetet utgår från ett feministiskt poststrukturalistiskt perspektiv och i analys, resultat och diskussion synliggörs subjektsteorier och performativa handlingar som belyser hur barn som subjekt konstruerar roller i lekar.
|
12 |
Erfarenheter som transsexuell : Om könsidentitet, bemötande och identifieringsprocessNyberg, Tobias, Larsson, Martin January 2014 (has links)
No description available.
|
13 |
He is he, she is she : Om genus i en filippinsk förskolaEdin, Jennifer January 2017 (has links)
No description available.
|
14 |
Klungan och barndomens sociala rum - Socialt gränsarbete och figurationer i rastfotbollenJonasson, Kalle January 2009 (has links)
Denna licentiatavhandling, Klungan och barndomens sociala rum, diskuterar den samtida heterogena barndomen utifrån analyser av barns informella fotbollsspel på rasten i skolan. Det empiriska exemplet rastfotboll analyseras med begrepp som rum, genus och gränsöverskridande. Rumsanalys av rastfotbollen ger exempel på hur traditionella könshierarkier reproduceras, omformas och utmanas i löst organiserade former av idrott. Perspektiven i studien hämtas från barndomssociologi, idrottsvetenskap, kulturgeografi, filosofi och genusforskning. Barndomens komplexitet skapas av att logiker från olika sociala rum – t.ex. familj, skola och idrott – samexisterar och motsägs. Det tvärvetenskapliga angreppssättet och tillhörigheten till det flerdisciplinära forskningsprojektet Mångkontextuell barndom gör studien till ett exempel på det den avser att beskriva: gränsöverskridanden och flöden i en heterogen verklighet.
|
15 |
Vissa dagar får jag bestämma och vissa inte : En kvalitativ studie om barns integritet i den synliga dokumentationen i förskolan.Norgren, Johanna, Sirmos, Frida January 2024 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka barns integritet i den synliga dokumentationen på förskolan. I delstudie 1 som genomförs av Johanna Norgren analyseras policydokument från tre olika förskolor i tre olika kommuner. I delstudie 1 genomförs analysen med metodvalet WPR-metoden – What´s the Problem Represented to be? för att synliggöra riktlinjer som är specificerade att lösa olika problem som finns i vardagen. Den teoretiska utgångspunkten som användes för delstudie 1 var poststrukturell policyanalys för att komma åt en djupare förståelse för dokumenten. I delstudie 2 som genomfördes av Frida Sirmos var metodvalet Malteruds fyra huvudsteg som analysmetod och semistrukturerade intervjuer för insamlingsmetod för att få syn på hur barn uppfattar att deras alster och fotografier är synliga på förskolan. I delstudie 2 ville vi få syn på hur barnens uppfattningar var i den synliga dokumentationen på förskolan och därför valdes fenomenografi som den teoretiska utgångspunkten för delstudie 2. I delstudie 1 visar resultatet att policydokumenten saknar riktlinjer som stöttar barns integritetsförståelse kring barnens alster. Resultatet visar att policydokumenten har riktlinjer gällande barns integritet och respekt när barnen ska fotograferas på förskolan. I delstudie 2 visar resultatet att barnens uppfattningar kring den synliga dokumentationen har barnen olika känslor som uppstår när deras alster hängs upp utan att de får frågan och barnen blir inte respekterade. Barnen känner sig arga, ledsna och tycker att det är tråkigt när deras alster hängs upp på förskolan utan att barnen blir tillfrågade.
|
16 |
When the first-world-north goes local : education and gender in post-revolution Laos /Bäcktorp, Ann-Louise, January 2007 (has links)
Diss. Umeå : Umeå universitet, 2007. / Pp. 203-213: Bibliography.
|
17 |
Mäktiga män och fagra prinsessor : En studie om applikationers roll i konstruerandet av genusBryngelsson, Ida, Axelsson, Ida January 2015 (has links)
Studien syftar till att undersöka hur karaktärer i applikationer som används av barn i förskolan framställs, samt hur stereotypa könsroller kan ge för betydelse för barns bild av sig själva som flicka respektive pojke. Lärplattor på förskolan är för oss ett verktyg som börjar få en självklar plats i förskolans verksamhet och som används av både pedagoger och barn, men som vi ser inte får lika stor uppmärksamhet i arbetet med genus. Studien har gjorts utifrån en kvalitativ ansats där vi har tagit skärmdumpar på huvudkaraktärer som vi sedan har analyserat utifrån en ikonografisk/ ikonologisk bildanalysmetod. Applikationerna är valda genom en enkätundersökning skickade ut i en Facebook-grupp för pedagoger som använder lärplattor i förskolan. Där fick de redogöra för några applikationer som de använder i sin förskoleverksamhet, som riktas till barn i förskoleåldern. Det insamlade materialet har därefter analyserats med utgångspunkt i feministisk poststrukturell teori. Utifrån resultatet av urvalsmaterialet framträder en bild av att de allra flesta huvudkaraktärer är könsstereotypt framställda, att de tilldelats olika roller beroende på kön, samt att flertalet karaktärer är framställda som män eller pojkar. Utifrån vår valda teori kan vi se att barns bild av sig själva kan påverkas av stereotypa könsroller. Med studien har vi som avsikt att bidra med en fortsatt reflektion kring genusarbetet inom förskolans verksamhet och öka medvetenheten kring genus och arbetet med att försöka bryta könsstereotypa mönster.
|
18 |
Genus i ämnet idrott och hälsa : Hur lärare konstruerar genus när de talar om undervisningen i idrott och hälsaSokol, Katarzyna, Ferner, Johanna January 2017 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka hur genus konstrueras i ämnet idrott och hälsa.Ytterligare ett syfte var att genom feministisk poststrukturell teori analysera vilka diskursersom framträder i lärarnas tal om genus i undervisningen. Studien var en kvalitativundersökning med en egenkonstruerad intervjuguide. Respondenterna i undersökningen varverksamma gymnasielärare i ämnet idrott och hälsa. Det var sex gymnasielärare från tre olikaskolor i södra Sverige som deltog i undersökningen, lärarnas utsagor utgjorde svaren tillstudiens resultat. Respondenternas svar analyserades utifrån tematisering och diskursanalys.Den teoretiska utgångspunkten i denna studie var feministisk poststrukturalism. Resultatetvisade att lärare menar att det finns biologiska skillnader på flickor och pojkar och att detmissgynnar flickor i många sammanhang eftersom pojkarna anses vara starkare och snabbare.Studiens resultat pekade även på att lärare förser flickor och pojkar med olika attribut, omvad som anses vara flickigt och pojkigt. En diskurs som framträdde i förhållande till hurpojkar och flickor konstrueras var det biologiska könet. Det innebär att konstruktionen avpojkar och flickor handlar om biologiska skillnader. En annan framträdande diskurs varsocialt kön, att flickor och pojkar är på ett visst sätt, tycker om olika saker och förses medspecifika egenskaper. Analysen i denna studie visade även att det fanns motstridiga diskurseri lärares tal om pojkar och flickor, där resultatet visade att lärarna förklarar att de vill ochförsöker ha ett könsneutralt tänk.
|
19 |
Kroppsliga kompromisser och dagliga dilemman : En diskursanalys av förskollärares språkliga handlingar i intervjuer om barns kroppsliga integritet i förskolan / Bodily battles and daily dilemmas : A discourse analysis of preschool teacher´s linguistic actions in interviews about children´s bodily integrity in preschoolForsberg Koel, Josefin January 2019 (has links)
År 2019 träder en reviderad läroplan för förskolan i kraft där kroppslig integritet specificeras som målområde. Tidigare forskning har visat att barns kroppsliga integritet ofta är villkorat, och att det finns behov av mer kunskap om diskurser gällande barns kroppsliga integritet i nutida förskolekontext. Utifrån glappet i forskningsfältet är syftet med studien att undersöka diskurser som kommer till uttryck i förskollärares språkliga handlingar i intervjuer om barns kroppsliga integritet i förskolan. I och med detta undersöks också hur barns kroppsliga integritet villkoras diskursivt. Empirin utgörs av sex semistrukturerade intervjuer. Med diskursanalys och poststrukturalistiska begrepp bringas ett resultat som tyder på att förskollärare påverkas av motstridiga diskursiva innebörder som villkorar barns kroppsliga integritet. Diskurserna rymmer idéer om relationer, förskollärares förhållningssätt och förskolan som institution. När dessa möts ger det upphov till förhandling om barns kroppsliga integritet. I denna förhandling framkommer förhandlingsstrategier som hjälper förskollärare att förhålla sig till konträra aspekter av sitt uppdrag. Slutligen konkluderas att integritetsarbete i förskolan kräver situerade, reflexiva avvägningar. Arbetet skapar svårigheter, men också möjligheter för verksamhets- och professionsutveckling.
|
20 |
Aktiva pojkar och pojkar flickor? : Hur konstrueras barn i matematiska aktiviteter i matematikläromedel för årskurs 3?Carolina, O´Neill Contreras, Pihlaja-aho, Marika January 2019 (has links)
Den här uppsatsen granskar hur barn konstrueras i ett urval av matematikläromedel för att undersöka hur barn konstrueras utefter kön, som aktiva eller passiva i en matematisk aktivitet. Genom en bildanalys har könsstereotypa mönster exponerats i det empiriska materialet. Bildanalysen tar sin utgångspunkt i frågor som är utarbetade för att synliggöra eventuella könsmönster. Nedan följer uppsatsens frågeställningar som ligger till grund för bildanalysen. 1. I vilken omfattning förekommer flickor, pojkar, könsneutrala och djur i illustrationerna i valda läromedel? 2. Hur konstrueras pojkar och flickor i en matematisk aktivitet samt i en icke matematisk aktivitet? De teoretiska ansatserna är kön, genus och feministisk poststrukturalism med utgångspunkt i matematisk aktivitet. Analysen och resultatet av det empiriska materialet visar att pojkar och flickor konstrueras som aktiva i större utsträckning än passiva. I de aktiviteter där ingen matematik utförs konstrueras pojkar som icke könsstereotypa medan flickor konstrueras som könsstereotypa. Den kvantitativa delen av analysen visar att djuren är överrepresenterade i två av fyra läromedel.
|
Page generated in 0.0794 seconds