Spelling suggestions: "subject:"folk."" "subject:"yolk.""
61 |
"...men ibland så klickar det och då blir det nåt som kan liknas vid ett samtal" : Om vägledning av nyanlända elever i grundskolanHestad, Linda, Gustafsson, Yvonne January 2009 (has links)
I den här studien undersöks hur vägledning av nyanlända elever på grundskolan går till utifrån ett vägledarperspektiv. Undersökningen är förlagd till grundskolor i Stockholms stad som har förberedelseklasser på högstadienivå. Genom en kvalitativ metod har studie- och yrkesvägledare intervjuats om arbetssätt, syn på användande av tolk vid samtal och hur de själva ser på sina styrkor och svagheter som vägledare. Resultatet visar att i de flesta fall blir det samtal som är baserade på information istället för vägledning. Informationen handlar om IVIK och vägen dit. Vägledarna upplever att det finns svårigheter i samtalen som kan handla om okunskap om olika kulturer och om vägledarens egna fördomar. Resultatet visar dock att vägledarna anser sig ha många av de egenskaper som de tycker att en vägledare ska ha i samtal med nyanlända elever. Det är bland annat empati, vara bra på att lyssna och ha förmågan att visa respekt för alla elever oavsett bakgrund.
|
62 |
Språk som hinder : kommunikationssvårigheter mellan vårdpersonal och patienter som är immigranter med annat modersmål / Language as an obstacle : communication difficulties between health care staff and immigrant patients with foreign native languagesBasic, Edita January 2013 (has links)
Bakgrund: När omvårdnadspersonal möter patienter som är immigranter med ett annat modersmål så räcker inte språkkunskaperna alltid till. Syfte: Syftet var att beskriva omvårdnadspersonals upplevelser av att kommunicera med patienter som är immigranter med annat modersmål. Metod: En litteraturstudie baserad på tio vetenskapliga artiklar genomfördes. Artiklarna granskades utifrån Röda Korsets Högskolas granskningsmall. Resultat: Utifrån det givna innehållet så sammanställdes resultaten under tre kategorier: Språkbarriären som hinder för vård, här uppmärksammas att ”språkbarriären” som uppstår i kommunikationen mellan omvårdnadspersonalen och patientkategorin immigranter, är ett hinder i vården. Språkbarriären som stressfaktor, häri betonas att språkbarriären kan ses som en stresskälla för omvårdnadspersonalen. Språkbarriären som kräver tillfälliga tolkar: ett behov och ett hinder, här presenteras de så kallade tillfälliga tolkarna, d.v.s. tvåspråkiga anställda eller patienternas anhöriga, detta kan både uppfattas som ett behov och hinder i kommunikationen. Slutsats: Socialstyrelsen betonar att vårdpersonal ska ge alla patienter bra vård och omsorg oavsett patientens modersmål. Strategierna för att bekämpa språkbarriärer bör vara specifika för olika yrkeskategorier. Behovet att anlita utbildade tolkar för att säkerställa en tillfredsställande kommunikation mellan vårdpersonal och immigranter är viktigt. För att bekämpa språkbarriärer krävs insatserna från forskare, beslutsfattare och vårdpersonal. / Background: When health care staff interact with immigrant patients who have a different native tongue language skills are sometimes not sufficient. Aim: The aim is to describe the employees’ experiences when communicating with patients with a foreign native tongue. Method: A literature review was carried out based on ten scientific articles. These articles were reviewed with a review model used by the Red Cross Collage. Result: Based on the given context the results were compiled into three categories: Language barrier as an obstacle for health care, here attention is drawn to the fact that a ”language barrier”, which occurs between employees and immigrant patients, is an obstacle in health care. Language barrier as a stress factor, emphasizes that the language barrier can create stress for the staff. Language barrier which requires temporary interpreters: a need and an obstacle, temporary interpreters are presented here, namely bilingual employees or patients’ relatives. This is perceived as a necessity and an obstacle when communicating. Conclusion: The Swedish National Board of Health and Welfare emphasizes that the healthcare staff shall give all patients good health and social care no matter the native language. The strategies to combat language barriers should be specific for different professionals. The need to use trained interpreters, in order to assure a satisfactory communication between personnel and patients, is important. To fight the language barriers actions from researchers, decision-makers and healthcare staff are required.
|
63 |
Tolkens syn på socialarbetarnas tolkanvändning / The interpreter´s view on the social worker´s use of interpreter´sAndersson, Monya, Önnerstedt, Kristina January 2010 (has links)
No description available.
|
64 |
Kommunikation vid psykisk ohälsa, strategier vid språkbarriärer : en litteraturstudie / Communication within mental health careStrategies when there are language barriers : a literature reviewNordlundh, Marja, Florin, Isabella, Sylvesten, Katariina January 2012 (has links)
Svensk sjukvård möter alltfler immigranter och asylsökande som lider av psykisk ohälsa. Inom psykiatrivården är kommunikation av extra stor vikt och talar patienter och sjukvårdspersonal inte samma språk uppstår lätt kommunikationsbarriärer. Genom denna kvalitativa litteraturstudie har användbara kommunikationsstrategier och viktiga komponenter för en god kommunikation identifierats genom innehållsanalys. Dessa rör bemötande, information och stöd/hjälp. Av vikt är att sjuksköterskor och övrig sjukvårdspersonal visar intresse, lyssnar, visar empati och visar på kulturell förförståelse vid psykiatrisk vård. Patienterna önskar uppmuntran till att hålla kontakt med vänner och att delta i gruppaktiviteter. De behöver hjälp att utveckla intressen och se möjligheter. När kommunikationen brister, såsom vid språkbarriärer, kan viktig information missas vilket är farligt och ibland irriterande för både personal och patienter. Vården blir mer tidskrävande och av sämre kvalitet. De mest använda kommunikationsstrategierna har identifierats: professionell tolk på plats, professionell telefontolk, flerspråkig sjukvårdspersonal, anhöriga som tolk, övriga verbala strategier och icke-verbala strategier. Strategierna upplevs som olika effektiva av sjukvårdspersonal och patienter. De professionella tolkar som finns används inte alltid på grund av att det anses tidskrävande att anordna tolksamtal, okunskap om tolkanvändning samt kostnaden. Anhöriga träder ofta in och tolkar och vid dessa tillfällen kan det hända att viktig information inte når fram och att egna åsikter vävs in. Några föredrar ändå anhörigtolk då de inte känner att det kan lita på tolkens tystnadsplikt. Teoretisk anknytning för litteraturstudien görs till Antonovskys KASAM, Känsla av Sammanhang. / Swedish health care is working with many immigrants and asylum seekers whom are suffering from mental disorders. In the psychiatric care, communication is especially important, and if patients and health care staff do not speak the same language health care staff will front communication barriers. With this qualitative literature study useful communication strategies has been identified as well as important components for good communication. These are: the attitude of the health care staff, information and support and help. It is important that nurses and other health care staff are interested, that they are listening, shows on empathy, and on cultural knowledge within the psychiatric care. Patients wish to get encouraged to keep in contact with friends and to participate in group activities. They need help to develop interests and to see possibilities. When the communication is poor, as in language barriers, important information might be omitted. This is dangerous and sometimes annoying for both health care staff and the patient. Taking care of the patient will take longer time and the quality will be poorer. The most used strategies for communication has been identified as: professional interpreters on sight, professional phone interpreters, bilingual health care staff, and relatives as interpreters, other verbal strategies and non-verbal strategies. Health care staff and patients experience these strategies as effective in different ways. Even though there are professional interpreters, they are not always used due to reason as time deficiency, too little knowledge about how to contact an interpreter and also for financial issues. Often relatives have to interpret, and in these situations important information might be omitted and own thoughts or opinions put forward. Some patients though, prefer the relatives to translate, since they not always trust the confidentiality of the interpreter. As a theoretical framework, Antonovskys’ SOC, Sense of Coherence, has been used in this literature study.
|
65 |
Vi är alla olika : Kulturens inverkan vid kommunikation inom hälso- och sjukvården / We are all different : Cultural influence on communication within healthcareRunestam, Julia, Enlöf, Anna January 2011 (has links)
Befolkningen i Sverige blir alltmer mångkulturell. Detta bidrar till att hälso- och sjukvårdspersonal möter fler patienter med en annan kulturell bakgrund. Kommunikationen är ett viktigt hjälpmedel för sjuksköterskan i omvårdnadsarbetet och det kan därför leda till allvarliga konsekvenser när sjuksköterska och patient inte förstår varandra. Syftet med studien var att belysa sjuksköterskans erfarenhet av kommunikation med patienter med olika kulturella bakgrunder i hälso- och sjukvården. 12 kvalitativa artiklar ligger till grund för denna litteraturstudie. Resultatet visar att sjuksköterskan förutom de språkliga hindren, ser kulturella olikheter som ett stort problem. De eftersöker mer utbildning för att kunna hantera detta på ett bättre sätt. Då sjuksköterska och patient inte förstår varandra eller inte kan kommunicera, kan detta leda till att patienten inte får den vård han/hon har rätt till. Tolken har en stor betydelse, men används dessvärre inte i tillräcklig utsträckning. Bättre tillgång och större ekonomiska resurser krävs enligt sjuksköterskan, som anser att tolk i vissa fall är nödvändigt för att kunna genomföra en god omvårdnad. / The Swedish population is getting more and more multicultural. This means that medical staff meets many patients, belonging to a large variety of cultures. Communication is a vital part of nursing and when lacking, it can lead to serious consequences. The aim of this study was to investigate how nurses experience communication with patients from another culture, within healthcare. This research study is based on 12 research articles using the qualitative approach. The result shows that, besides language barriers, cultural differences are experienced as a major problem for nurses today and they believe education is necessary to handle these situations. If the nurse can’t communicate with the patient, it could affect the patients’ quality of care. An interpreter is needed to overcome these communication difficulties but unfortunately, health care personnel do not use it enough. There has to be financial resources available and the interpreter needs to be easily accessible.
|
66 |
"Det är ändå en process till innan du får sagt det du ska säga" : tio socialsekreterares syn på att använda tolk i klientarbetetJohansson, Regina, Selenbrink, Karin January 2008 (has links)
En del av de klienter som är aktuella inom kommunernas socialtjänst är i behov av tolk i mötet med socialsekreterare, eftersom saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket. Detta är något som inte tas inte upp på socionomprogrammet och det tycks som om åsikterna om tolkanvändning inom det sociala arbetes praktik går isär. Syftet med detta examensarbete är att, utifrån ett professionellt perspektiv, förstå socialsekreterares uppfattning om tolkanvändning i kommunikationen med de klienter som inte behärskar det svenska språket. Frågeställningarna är vad som är utmärkande för det tolkade samtalet samt vilken betydelse tolkens egenskaper har. Empirin i examensarbetet har samlats in genom informella, tematiserade intervjuer med socialsekretare som handlägger försörjningsstöd eller utreder barn- och familjeärenden inom socialtjänsten. Intervjuerna har analyserats utifrån kommunikationsteorin. En del av resultatet visar att utredningar som bygger på tolkade samtal tar längre tid och att de inte alltid blir lika innehållsrika som när tolk inte används. Samtliga av de intervjuade socialsekreterarna uppger att de inte har någon utbildning i tolkanvändning.
|
67 |
"Det är ändå en process till innan du får sagt det du ska säga" : tio socialsekreterares syn på att använda tolk i klientarbetetJohansson, Regina, Selenbrink, Karin January 2008 (has links)
<p>En del av de klienter som är aktuella inom kommunernas socialtjänst är i behov av tolk i mötet med socialsekreterare, eftersom saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket. Detta är något som inte tas inte upp på socionomprogrammet och det tycks som om åsikterna om tolkanvändning inom det sociala arbetes praktik går isär. Syftet med detta examensarbete är att, utifrån ett professionellt perspektiv, förstå socialsekreterares uppfattning om tolkanvändning i kommunikationen med de klienter som inte behärskar det svenska språket. Frågeställningarna är vad som är utmärkande för det tolkade samtalet samt vilken betydelse tolkens egenskaper har. Empirin i examensarbetet har samlats in genom informella, tematiserade intervjuer med socialsekretare som handlägger försörjningsstöd eller utreder barn- och familjeärenden inom socialtjänsten. Intervjuerna har analyserats utifrån kommunikationsteorin. En del av resultatet visar att utredningar som bygger på tolkade samtal tar längre tid och att de inte alltid blir lika innehållsrika som när tolk inte används. Samtliga av de intervjuade socialsekreterarna uppger att de inte har någon utbildning i tolkanvändning.</p>
|
68 |
Kommunikationsmöjligheter i förskolan : en kvalitativ studie om kommunikationsverktyg vid inskolning av nyanlända / Communication facilities in preschool : A qualitative study of communication tools of immigrants introductionGoncalves Andersson, Ana Vick, Bergner, Jennie January 2018 (has links)
Syftet med denna studie är att få en inblick i hur kommunikation fungerar i praktiken utifrån respondenternas perspektiv och erfarenheter. Ambitionen med studien är att den ska bidra med en fördjupad kunskap om hur pedagoger går tillväga för att få kommunikation med nyanlända att fungera. När det verbala språket inte räcker till, vilket tillvägagångssätt använder pedagogerna för att barn och vårdnadshavare skall få en uppfattning av hur förskoleverksamheten fungerar? Studien har en kvalitativ forskningsmetod och utfördes genom enkätintervju. Studien riktar sig mot respondenter som är legitimerade förskollärare, med erfarenheter av att arbeta med mångkulturalitet. Centralt för studien är Aspelins perspektiv på den relationella pedagogiken, vilket är en av studiens två teoriförankringar. Det andra perspektivet är det interkulturella perspektivet. Resultatet visar att pedagoger kommunicerar genom både verbala och icke-verbala kommunikationsverktyg. Respondenterna lyfter att tolk som kommunikationsverktyg minskar missförstånd. De anser att översättningsappar inte är tillförlitliga, eftersom de inte vet om det översätts rätt, vilket kan resultera i missförstånd. Slutsatsen är att det gäller att vara kreativ i sitt sätt att kommunicera med nyanlända. Således gäller det att pedagoger tänker utanför det uppenbara i sitt sätt att kommunicera.
|
69 |
Har jag tolkat dig rätt? : En litteraturstudie om uppfattningar och erfarenheter av tolkar inom vårdenGreen, Caroline, Ronnås, Johanna January 2018 (has links)
Bakgrund: Många länder i världen kan betraktas som mångkulturella vilket leder till att många olika språk möts inom vården och behovet av tolkar ökar. Att ha en tredje part i ett samtal kan eventuellt leda till komplikationer såsom missförstånd. Syfte: Syftet med denna studie är att studera uppfattningar och erfarenheter av kommunikation genom anställd tolk och möjliga konsekvenser för vården. Metod: Litteraturstudie baserad på fem kvantitativa och åtta kvalitativa originalartiklar från databaserna PubMed och Cinahl. Resultat: Det framkommer tydligt att det finns mycket att förbättra när det kommer till att kommunicera med hjälp av tolk. Både patienter och vårdpersonal uttrycker ett tydligt missnöje och beskriver negativa erfarenheter med de anställda tolkar de varit i kontakt med. De negativa erfarenheter som uttrycks starkast är bland annat tolkars bristande kunskaper inom språk och medicinsk terminologi, samt vårdtagares bristande förtroende för de tolkar de varit i kontakt med. Slutsats: Användandet av tolk inom vården gör relationen mellan vårdtagare och vårdpersonal mer komplicerad. Allt som sägs måste gå igenom en tredje part och för att detta ska fungera krävs ett bra samarbete mellan vårdpersonal, vårdtagare och tolk. Svårigheter som uppstår är misstro mot tolken angående översättning, kompetens och tystnadsplikt, vilket leder till att vårdtagaren undanhåller information. Även missförstånd och felöversättningar uppstår som får konsekvenser för både patient och vårdpersonal. För att vårdtagaren skall kunna få en god vård krävs det en ökning av auktoriserade och kompetenta tolkar. / Background: Many countries around the world are today multi-cultural which means that many different languages are being used in health care. This leads to an increased need for interpreters. The use of a third party in a conversation may lead to complications such as misunderstanding. Objective: The objective of this study is to examine experiences and perceptions of communicating through an interpreter and possible consequences for the health care. Method: Literature study based on five quantitative and eight qualitative original articles from the databases PubMed and Cinahl. Results: The results reveal that there clearly is a lot to improve regarding communication through an interpreter. Both many patients and providers express dissatisfaction and negative experiences with the interpreters they have been in contact with. The negative experiences which are most common and expressed the strongest include interpreters lack of knowledge in language and medical terminology, as well as lack of trust in the interpreters they have met. Conclusion: The use of interpreters in health care makes the relation between patient and provider complicated. Everything wanted to be said needs to go through a third party and for this to work properly everyone included need to cooperate. Difficulties that may appear if the three parties cooperate poorly includes misunderstandings and misinterpretation, but also lack of trust towards the interpreter regarding translating correctly, competence and confidentiality. Because of all this the patient may withhold important information from the provider which affects the healthcare provided. For the patient to be able to receive good and reliable healthcare more authorised and competent interpreters are needed.
|
70 |
Patienters upplevelser av tolk inom hälso- och sjukvård : En systematisk litteraturstudieAgnes, Jedvik, Anna, Arnljots January 2017 (has links)
Background: Commutative obstacles due to language difficulties are gradually increasing with migration. Consequences due to linguistic barriers may lead to misunderstandings or failures of information between patients and healthcare professionals. The availability of authorized hospital interpreters is significantly lower than the demand from patients who are in need for an interpreter. The Swedish Patient Act determines that all patients should be informed about their disease situation, upcoming treatment and aftercare. Aim: To describe patients' experiences of using interpreters in healthcare. Method: A systematic literature study of eleven scientific articles. Searches were made in the PubMed and CINAHL databases. Result: The analysis of included articles resulted in six themes, which were equal care, satisfaction with individualized interpreters, lack of trust, disability, fear for misunderstanding and when the interpreter is a family member. Conclusion: Patients experience access to a professional interpreter positively. However, there are significant deficiencies regarding interpreters in healthcare today. The ability to achieve person-centered care is complicated by the shortcomings that patients experience in the conversation via interpreter. Likewise, patients' ability to participate in their own care situation is complicated. / Bakgrund: De kommunikativa hindren till följd av språkliga svårigheter ökar successivt i och med migration. Konsekvenser till följd av språkliga hinder kan, inom vården, leda till att information mellan patient och vårdpersonal misstolkas eller ej framkommer. Utbudet av auktoriserade sjukhustolkar är betydligt lägre än efterfrågan från patienter i behov av tolk. Svensk Patientlag fastställer att alla patienter ska vara informerade om sin sjukdomssituation, kommande behandling och eftervård. Syfte: Att beskriva patienters upplevelser av att använda tolk inom hälso- och sjukvården. Metod: En systematisk litteraturstudie av elva vetenskapliga artiklar. Sökningar gjordes i databaserna PubMed och CINAHL. Resultat: Analysen av inkluderade artiklar resulterade i sex teman, vilka var jämlik vård, tillfredställelse med individanpassad tolk, bristande tillit, funktionshinder, rädsla för missförstånd och när tolken är en familjemedlem. Slutsats: Patienter upplever det positivt att få tillgång till en professionell tolk. Dock finns det betydande brister med tolkar inom sjukvården. Möjligheten till att uppnå en personcentrerad vård försvåras i och med de brister som patienter upplever med tolksamtal. Likaså försvåras patienternas möjlighet till delaktighet i sin egen vård.
|
Page generated in 0.0235 seconds