Spelling suggestions: "subject:"rbfn"" "subject:"bff""
1 |
Regelverk för redovisning : K2 vs K3Andersson, Maria, Norlander, Svetlana January 2012 (has links)
No description available.
|
2 |
Två sidor av samma mynt : Komponentansatsens vara eller inte varaJäderlund, Martin, Sondell, Christian January 2012 (has links)
Bakgrund: Sedan 2004 arbetar Bokföringsnämnden (BFN) med att ta fram fyra kategorier av ett förenklat och samlat regelverk för företag i Sverige. K3-regelverket som utgör ett av dessa fyra regelverk och just nu utarbetas kommer att vara det huvudsakliga regelverket för alla onoterade företag som inte valt att tillämpa den så kallade IAS-förordningen. Vid ett sammanträde som hölls i juni 2010 beslutades att förslaget till ett nytt allmänt råd med vägledning om Upprättade av årsredovisnig (K3) skulle gå ut på remiss. Det som ledde till många kritiska remissvar var K3s kapitel om materiella anläggningstillgångar, mer specifikt, den så kallade komponentansatsen. Syfte: Uppsatsens syfte är att identifiera aktörer med olika perspektiv på externredovisning av fastighetsförvaltande företag och som aktivt har yttrat sig angående komponentansatsen i utkastet till K3-regelverket. Deras syn på komponentansatsen kommer att beskrivas samt analyseras och förklaras utifrån ett kostnads- och värderesonemang. Metod: En undersökning av attityder och värderingar har genomförts med ett antal aktörer som identifierats. Detta har åstadkommits med en kvalitativ metod där primärdata inhämtats genom intervjuer samt sekundärdata från artiklar och internet. Resultat, slutsatser: Som resultat av undersökningen så har två olika synsätt framkommit. Dessa synsätt har olika perspektiv på vilket värde och kostnad som en komponentansats kommer att medföra. Genom att se förbättring av redovisningsinformation som grund för gemensamt värdeskapande för företagets olika intressenter så dras slutsatsen att det totala värdet av en komponentansats överstiger de kostnader som den medför.
|
3 |
Bolagets redovisningsval - En studie om hur bolagets val av regelverk påverkar dess resultat- och balansräkningFröberg, Jessica, Bäckström, Pernilla January 2013 (has links)
Inledning: Redovisning handlar i grunden om att bolagen förser sina intressenter med den information dessa behöver för sitt beslutsfattande. För att redovisningen skulle vara anpassad efter bolagets storlek började BFN utvecklingen av K-projektet 2004. Detta har resulterat i fyra kategorier med samlade regelverk, K1-K4. Vilket av dessa regelverk bolaget ska respektive får tillämpa beror på dess storlek. Från och med 1 januari 2014 ska de större bolagen börja tillämpa K3-regelverket medan de mindre bolagen har möjlighet att välja att antingen tillämpa K2-regelverket eller K3-regelverket. Majoriteten av de svenska bolagen klassificeras idag som mindre bolag och av dessa bolag är det främst de bolag som formellt definieras som mindre bolag, men i själva verket är på gränsen till att vara ett större bolag som ställs inför ett avgörande val. Detta ledde oss fram till vår problemformulering: Hur kommer bolagets val av regelverk påverka dess resultaträkning och balansräkning? Syftet med studien var att undersöka hur de mindre bolagens redovisning skulle påverkas av att välja det principbaserade K3-regelverket istället för det regelbaserade K2- regelverket. Detta ville vi uppnå genom att göra en omräkning av två bolags resultat- och balansräkningar från 2012 enligt K2 och K3-regelverken samt genom en intervju med de berörda bolagen. Teoretisk referensram: Den teoretiska referensramen inleds med en beskrivning av redovisningens syfte och funktion. För att skapa en grund för empirin följs detta upp av en ingående beskrivning av K-projektet samt skillnaderna mellan K2 och K3-regelverken. Avslutningsvis redogör vi för tidigare studier som har varit av intresse för att kunna skapa en förståelse för vad de nya regelverken kommer innebära för interna och externa intressenter. Tillvägagångssätt: För att studien skulle vara möjlig kontaktade vi två bolag som är verksamma inom handel med personbilar och lätta motorfordon. Första kontakten tog vi via telefon för att informera om vilka vi var samt syftet med vår studie. Vi skickade senare ut ett mail med vidare information och bokade in tid för en intervju. För att få en bild av bolagens kunskap om och tankar kring de nya regelverken utförde vi först intervjun med respektive bolag för att sedan kunna genomföra omräkningen av räkenskaperna. Intervjun gav oss svar på frågor som var till hjälp vid omräkningen. Empiri/analys/slutsats: Omräkningen av bolagens räkenskaper gav en liten skillnad mellan de olika regelverken. Vi kan konstatera att hur bolagets val av regelverk påverkar dess resultaträkning och balansräkning beror på hur de redovisat tidigare samt vilka val de gör inom regelverken. Trots att vi använde oss av två bolag som är verksamma inom samma bransch blev resultaten väldigt olika vilket är ett tecken på att alla bolag kommer att påverkas olika. Det blir således viktigt att noga tänka igenom valet och vilka konsekvenser det kommer ge både för bolaget självt samt för dess intressenter.
|
4 |
K2-reglerna : En studie av uppfattningar kring förenkling / The K2 regulation : A study of conceptions regarding simplificationHanson, Malin, Lyth, Malin January 2009 (has links)
<p>Sammanfattning</p><p> </p><p><strong>Titel</strong>: K2-reglerna – En studie av uppfattningar kring förenkling</p><p><strong> </strong></p><p><strong>Författare:</strong> Malin Hanson och Malin Lyth</p><p><strong>Handledare</strong>: Stefan Schiller</p><p> </p><p><strong>Bakgrund:</strong> Dagens regelverk för både redovisning och beskattning har under de senaste åren blivit allt mer komplexa. Denna komplexitet har, tillsammans med andra faktorer såsom näringslivets struktur och ökade administrativa kostnader, bidragit till att efterfrågan på förenklade redovisningsregler har ökat. Bokföringsnämnden (BFN) har därför påbörjat ett förenklingsprojekt, det så kallade K-projektet, som ämnar dela in alla företag i olika storlekskategorier. Parallellt med projektet har även en statlig utredning angående sambandet mellan redovisning och beskattning gjorts och utredningen föreslår att sambandet avskaffas. De ändringar i skatte- respektive redovisningslagstiftningen som utredningens slutbetänkande kan komma att leda till medför att K-projektet behöver anpassas. De regler som främst berörs är K2-reglerna som är de regler som blivit mest ifrågasatta. Då en arbetsgrupp sammansatt av BFN och Skatteverket år 2004 kom fram till att en förenkling av redovisningsreglerna uppnås genom att sambandet mellan redovisning och beskattning förstärks blir det av intresse att utreda huruvida K2-reglernas förenklingsändamål påverkas om sambandet istället slopas. Få företag som omfattas av K2-reglerna upprättar själva sina årsredovisningar och bedömningen om huruvida en förenkling föreligger ligger istället på redovisningsexperter och specialister. </p><p> </p><p><strong>Syfte: </strong>Syftet med denna studie är att utreda uppfattningarna kring K2-projektet och dess förenklingsändamål. Studien ämnar även undersöka hur ett slopande av sambandet mellan redovisning och beskattning påverkar reglernas tillämplighet. Med utgångspunkt i K2-projektet utreds även de uppfattningar som framkommit kring Bokföringsnämnden.</p><p><strong> </strong></p><p><strong>Genomförande: </strong>Med hjälp av kvalitativa intervjuer med experter och specialister inom redovisning och beskattning har en studie gjorts av deras uppfattningar kring K2-reglerna, sambandets påverkan på K2-regelrna samt kring BFN i rådande situation.</p><p><strong> </strong></p><p><strong>Resultat: </strong>Studiens resultat pekar på att det föreligger olika uppfattningar mellan de som arbetar inom redovisning och de som arbetar inom beskattning om huruvida en förenkling föreligger. Redovisningsexperterna anser att reglerna tar avsteg från vad som är redovisningsteoretiskt riktigt och att förenklingen inte når ut till målgruppen. Innebörden av ett slopande av sambandet mellan redovisning och beskattning för K2-reglerna anser majoriteten inte bidrar till en förenkling eftersom det då blir nödvändigt att upprätta två olika bokslut. Skattespecialisterna tycker däremot att K2-reglerna som de presenteras innebär en stor förenkling för företagen då de samlas i ett dokument och minimerar antalet valalternativ. BFN ifrågasätts med grund i att K2-reglerna inskränker årsredovisningslagen och på grund av den valda tidpunkten för införandet av reglerna. Då deras förutsättningar förändras på grund av slopandet av sambandet mellan redovisning och beskattning är reglerna därför inte långsiktigt hållbara. </p><p><strong> </strong></p><p><strong>Nyckelord: </strong>K2, förenkling, SamRoB, BFN, uppfattningar</p>
|
5 |
K2-regelverket : en förenkling? / The standard for micro-entities (K2) : a simplificationAndersson, Sandra, Svartström, Caroline January 2010 (has links)
Bakgrund: De svenska redovisningsreglerna för mindre företag har länge varit komplexa och svåra att överblicka. Bokföringsnämnden släppte 2008 ett regelverk för mindre aktiebolag, K2-regelverket. Reglerna i K2 är förenklade från tidigare regler och de finns nu samlade i ett enda dokument. K2-regelverket har varit omdebatterat, bland annat har det diskuterats kring K2:s inskränkning mot ÅRL och huruvida det verkligen leder till förenkling för företagen. Syfte: Syftet med uppsatsen är att utifrån en beskrivning av K2-regelverket och experters utlåtande avgöra om den förenkling som är ett huvudsyfte med K2 kan anses ha uppnåtts. Genomförande: Med hjälp av kvalitativa intervjuer, artiklar och en granskning av K2-regelverket har vi beskrivit de största förändringarna kring förenkling hos de mindre aktiebolagen. Slutsats: K2 innebär inte en förenkling för alla företag. Vissa företag kommer i framtiden bli tvingade att tillämpa K3 av olika anledningar. Hos de företag som faktiskt har möjlighet att tillämpa K2 är de största förenklingarna att reglerna är samlade på ett och samma ställe, att det inte tillåter några avvikelser och att valmöjligheterna är begränsade. K2 kan ge intressenterna en sämre redovisning men det är priset företagen får betala för att uppnå förenkling.
|
6 |
K2-reglerna : En studie av uppfattningar kring förenkling / The K2 regulation : A study of conceptions regarding simplificationHanson, Malin, Lyth, Malin January 2009 (has links)
Sammanfattning Titel: K2-reglerna – En studie av uppfattningar kring förenkling Författare: Malin Hanson och Malin Lyth Handledare: Stefan Schiller Bakgrund: Dagens regelverk för både redovisning och beskattning har under de senaste åren blivit allt mer komplexa. Denna komplexitet har, tillsammans med andra faktorer såsom näringslivets struktur och ökade administrativa kostnader, bidragit till att efterfrågan på förenklade redovisningsregler har ökat. Bokföringsnämnden (BFN) har därför påbörjat ett förenklingsprojekt, det så kallade K-projektet, som ämnar dela in alla företag i olika storlekskategorier. Parallellt med projektet har även en statlig utredning angående sambandet mellan redovisning och beskattning gjorts och utredningen föreslår att sambandet avskaffas. De ändringar i skatte- respektive redovisningslagstiftningen som utredningens slutbetänkande kan komma att leda till medför att K-projektet behöver anpassas. De regler som främst berörs är K2-reglerna som är de regler som blivit mest ifrågasatta. Då en arbetsgrupp sammansatt av BFN och Skatteverket år 2004 kom fram till att en förenkling av redovisningsreglerna uppnås genom att sambandet mellan redovisning och beskattning förstärks blir det av intresse att utreda huruvida K2-reglernas förenklingsändamål påverkas om sambandet istället slopas. Få företag som omfattas av K2-reglerna upprättar själva sina årsredovisningar och bedömningen om huruvida en förenkling föreligger ligger istället på redovisningsexperter och specialister. Syfte: Syftet med denna studie är att utreda uppfattningarna kring K2-projektet och dess förenklingsändamål. Studien ämnar även undersöka hur ett slopande av sambandet mellan redovisning och beskattning påverkar reglernas tillämplighet. Med utgångspunkt i K2-projektet utreds även de uppfattningar som framkommit kring Bokföringsnämnden. Genomförande: Med hjälp av kvalitativa intervjuer med experter och specialister inom redovisning och beskattning har en studie gjorts av deras uppfattningar kring K2-reglerna, sambandets påverkan på K2-regelrna samt kring BFN i rådande situation. Resultat: Studiens resultat pekar på att det föreligger olika uppfattningar mellan de som arbetar inom redovisning och de som arbetar inom beskattning om huruvida en förenkling föreligger. Redovisningsexperterna anser att reglerna tar avsteg från vad som är redovisningsteoretiskt riktigt och att förenklingen inte når ut till målgruppen. Innebörden av ett slopande av sambandet mellan redovisning och beskattning för K2-reglerna anser majoriteten inte bidrar till en förenkling eftersom det då blir nödvändigt att upprätta två olika bokslut. Skattespecialisterna tycker däremot att K2-reglerna som de presenteras innebär en stor förenkling för företagen då de samlas i ett dokument och minimerar antalet valalternativ. BFN ifrågasätts med grund i att K2-reglerna inskränker årsredovisningslagen och på grund av den valda tidpunkten för införandet av reglerna. Då deras förutsättningar förändras på grund av slopandet av sambandet mellan redovisning och beskattning är reglerna därför inte långsiktigt hållbara. Nyckelord: K2, förenkling, SamRoB, BFN, uppfattningar
|
7 |
Valet mellan K2 och K3 : En studie om mindre onoterade aktiebolags val av regelverkAkay, Daniella, Miko, Ilona January 2016 (has links)
Bakgrund: För att underlätta och förenkla för företag i Sverige startade BFN ett projekt år 2004 som kom att kallas för K-projektet. År 2014 blev det för första gången tvingande för mindre onoterade aktiebolag att välja mellan K2 och K3. Syfte: Syftet med studien är att undersöka huruvida skillnader i avskrivningar och utvecklingsutgifter mellan K2 och K3 har varit avgörande för valet av regelverk. Syftet är även att undersöka vem som har haft det största inflytandet i valet och om det har uppstått problem vid implementeringen av det valda regelverket. Slutsats: Skillnader i metoder för avskrivningar och utvecklingsutgifter har varit avgörande i valet mellan K2 och K3. Fastighetsbolag ville undvika att tillämpa komponentmetoden och utvecklingsintensiva bolag ville undvika kostnadsföringsmodellen. Möjligheten att kunna finansieras och fortsätta växa i K3 påverkade även valet av regelverk. Främst revisor men även redovisningskonsult har haft störst inflytande i valet av regelverk men i vissa fall har styrelsen haft störst påverkan. De problem som uppstått har varit en konsekvens av den avsaknad som finns i respektive regelverk, nämligen möjligheten i K2 och enkelheten i K3. / Background: BFN started a project in 2004 in order to simplify for companies in Sweden. The project is called K-project. In the year of 2014 smaller unlisted limited companies was forced to choose between K2 and K3. Purpose: The purpose of the study is to examine whether differences in the amortization and development costs between K2 and K3 has been crucial for the choice of regulation. The aim is also to examine who has had the biggest influence in the choice and if any problems has occurred in the implementation of the selected regulatory framework. Conclusions: Differences in methods of depreciation and development costs has been conclusive in the choice between K2 and K3. Real estate companies wanted to avoid applying the component method and development intensive companies wanted to avoid the expensing model. The ability to be financed and continue to grow in K3 has also affected the choice of regulatory framework. Mainly auditors but also accountants has had the biggest influence in the choice of regulation, but in some cases the board has had the biggest impact. The problems that has occurred has been a consequence of the shortage in the frameworks, which is the possibility in K2 and the simplicity in K3.
|
8 |
Revisorers åsikter om regel- (K2) respektive principbaserad (K3) redovisning : En undersökning om hur revisorer vägleder bolag vid valet av regelverkAlvarez, Matilde, Håkansson, Erik January 2016 (has links)
Under 2004 började Bokföringsnämnden arbeta med nya regelverk för hur en redovisning skulle upprättas i Sverige. Projektet kallades för K-projektet. De nya regelverken började gälla den 31 december 2013. Små och medelstora bolag har efter regelverkens inträde möjligt att själva välja vilket regelverk de vill tillämpa. Studien undersöker revisorer synsätt på regel- (K2) respektive principbaserad (K3) och vilka kriterier som revisorer anser är avgörande när små och medelstora bolag ska välja redovisningsmetod. I studien används en kvalitativ metod där fyra revisorer har svarat på intervjufrågor inom ämnet genom tre personliga intervjuer och en skypeintervju. Studien har funnit att revisorerna har delade åsikter gällande de regel- och principbaserade regelverken samtidigt som det finns några kriterier en revisor tittar på innan vägledning vid valet av regelverk sker. De kriterier som används är: Storleken av bolag, typ av verksamhet bolaget arbetar inom och vilket regelverk kommer hjälpa bolaget att ge en så rättvisande bild som möjligt.
|
9 |
Finansiella instrument : En studie av inkomna remissvar / Financial instrument : A study of incoming replies on referralHidalgo, Carlos, Kadiroglu, Basak January 2013 (has links)
Under året 2009 publicerade den internationella organisationen IASB ett internationellt redovisningsregelverk under namnet IFRS for SMEs. Denna självständiga redovisningsstandard komma att ligga till grund för det svenska redovisningsregelverket K3, som är avsett för icke börsnoterade små och medelstora företag som upprättar årsredovisning. BFN började år 2004 med ett nytt arbete med normgivning för icke börsnoterade företag, ett regelverk som kallas K-projektet vars syfte är att förenkla redovisningsarbetet. Samtliga onoterade företag som är bokföringsskyldiga skall innefattas, och beroende på företagets storlek och utformning delas de in i olika kategorier (K1-K4).I september 2010 skickade BFN ut en komplettering av K3 på en redan utskickad remiss. I kompletteringen återfanns det bland annat förslag med kapitel 11 och kapitel 12, som tar upp värderingar och redovisningsprinciper för finansiella instrument. Remissen skickades ut till 34 institutioner och av dessa svarade 20. Vi har behandlat samtliga svar.Syftet med uppsatsen har varit att undersöka och redogöra för de olika attityderna som de olika instanserna har yttrat i sina remissvar gällande kapitel 11 och kapitel 12 ur K3-regelverket. Studien är av kvalitativ karaktär med en induktiv ansats, där empirin har bestått av institutionernas remissvar.Instansernas attityder har varit av olika karaktär och detsamma gäller mängden av synpunkter som har framförts. Resultatet av studien visar att en minoritet anser att användarvänligheten i kapitel 11 och 12 är undermålig. Vår slutsats är att varken kapitel 11 eller kapitel 12 i dagsläget är tillräckligt välutvecklat. Vi är av den uppfattningen att mer arbete måste läggas ner när det kommer strukturen och värderingen kring finansiella instrument trots att majoriteten av intressenterna sammantaget har positiva synpunkter kring regelverket. / Program: Civilekonomprogrammet
|
10 |
God redovisningssed i grund- och huvudbokföring / Custom of good accounting in bookkeepingKenjar, Jasmina, Gorbunova, Julia January 2013 (has links)
Det av stor vikt att god redovisningssed beaktas vid löpande bokföring. Detta tydliggörs via 4 kap. 2 § BFL där det står att bokföringsskyldiga personer i Sverige ska löpande bokföra sina affärstransaktioner i enlighet med god redovisningssed. Det finns dock kritik riktad mot begreppet, då innebörden av god redovisning i vissa fall kan vara diffust. Därmed har BFN som huvudansvarig för utveckling av god redovisningssed valt att se över den nuvarande normgivningen som utgör god redovisningssed för löpande bokföring. Under år 2010 påbörjade BFN ett projekt för att göra ett samlat regelverk avseende BFL:s regler om löpande bokföring, verifikationer, arkivering, systemdokumentation samt behandlingshistorik. Detta utmynnade till att BFN i november 2012 gav ut ett förslag på ett nytt allmänt råd med tillhörande vägledning om löpande bokföring. Huvudsaklig bakgrund till utgivningen är att nämnden finner det problematiskt att den nuvarande normgivningen finns utspridd i 15 olika allmänna råd, rekommendationer och uttalanden. I slutet av hösten 2012 skickade BFN ett utkast på förslag till ny vägledning avseende löpande bokföring till 50 stycken av BFN valda remissinstanser och Justitiedepartementet för påseende. Den 28 februari år 2013 var remissvaren inkomna till nämnden. Syftet med denna studie har varit att undersöka de mest framträdande argumenten i remissvaren på BFN:s förslag på ny vägledning i grund- och huvudbokföring, där fokus sätts på hur god redovisningssed kan påverkas utifrån BFN:s förslag till ny vägledning. Studien är av kvalitativ karaktär med en induktiv ansats där empirin består av 12 stycken av studien undersökta remissinstanser och deras svar avseende BFN:s remitterade förslag på allmänt råd. Instanserna har utifrån det utkast de fått från BFN gett både positiv och negativ kritik. Vi har valt att dela upp instanserna i fyra intressentgrupper med beaktning på sociala krafter. Intressentgrupperna är staten, forskningsinstitut, redovisningsprofession samt näringslivsorganisationer. Svaren utifrån intressentgrupp delar upp nyckelord och meningar under tre kategorier för att skapa oss en uppfattning om instanserna önskar en ny vägledning avseende löpande bokföring samt hur vägledningen kan bidra till god redovisningssed. Studiens resultat visar på att den löpande bokföringen är i stort behov av tydligare regler samtidigt som de utvalda remissinstanserna uppskattar BFN:s förslag på nytt allmänt råd med vägledning. Vidare visar denna studie på att god redovisningssed kan komma att påverkas av BFN:s remitterade förslag om det träder i kraft. Detta då normgivningen blir tydligare, vilket även gör seden mer påtaglig. / Program: Civilekonomprogrammet
|
Page generated in 0.1038 seconds