1 |
Digitala skrivverktyg i undervisningen : En litteraturstudie om elevers skrivprocess samt motivation i svenskundervisningen. / Educational writing tools : A literature study on students' writing processes and motivation inSwedish language teaching.Starby Paldanius, Louise, Stefansdotter, Maria January 2024 (has links)
Digitaliseringens roll i skolan är en pågående och aktuell debatt. Denna litteraturstudie syftar till att granska hur digitala skrivverktyg, i form av surfplatta och dator, kan påverka skrivprocessen och motivationen hos elever i årskurs 4–6. Det analyserade materialet består av tretton vetenskapliga publikationer varav en litteraturöversikt och en doktorsavhandling. För att avgöra materialets relevans utvärderades publikationerna genom en översiktsanalys och kriterier för inklusion användes. Förutom mellanstadiet inkluderades även studier från lågstadiet, högstadiet och universitetet. Forskningen visar att det digitala skrivandet tenderar att underlätta textskapande, redigering samt grammatik och meningsuppbyggnad. Med hjälp av olika skrivprogram upplever elever en ökad motivation och förmåga genom att använda olika typer av digitala skrivverktyg, både individuellt och i samspel med andra. Slutsatsen är att digitala skrivverktyg skapar fler gynnsamma möjligheter för elevers skrivprocess samt stärker deras motivation att skriva.
|
2 |
Digitala skrivverktyg i tidig skrivundervisning : En litteraturstudie om de digitala skrivverktygens påverkan på elevers motivation i samband med textskapande i den tidiga skrivprocessen / Digital writing tools in early writing teaching : A literature study about the effect of digital writing tools on students´ motivation in connection with text creation in the early writing processHernodh, Moa, Lemcke, Ljungberg, Amanda January 2020 (has links)
Litteraturstudien behandlar motivation i samband med användning av digitala skrivverktyg i den tidiga skrivprocessen utifrån litteraturöversiktens urval. Studien grundar sig delvis i vårt intresse som vuxit fram från den verksamhetsförlagda utbildningen. Vi har iakttagit elever som upplevts omotiverade för textskapande. Med utgångspunkt utifrån litteraturöversiktens urval syftar studien till att undersöka hur forskning belyser den roll som digitala skrivverktyg har på motivation i samband med textskapande för elever i den tidiga skrivprocessen. För att syftet ska uppnås utgår studien ifrån dessa frågeställningar: Vilka digitala skrivverktyg används som medel för textskapandet i svenskundervisningen? Vilka möjligheter kan användning av digitala skrivverktyg vid textskapande bidra med för elevers motivation? Vilka utmaningar kan användning av digitala skrivverktyg vid textskapande ge upphov till när det gäller elevers motivation? Litteraturstudien baseras på tio vetenskapliga artiklar med studiens syfte som utgångspunkt. Majoriteten av studierna visar att digitala skrivverktyg kan vara ett sätt att öka elevers motivation för textskapande. De digitala verktyg som behandlas i studierna är dator och lärplatta. Fördelar som framkommer är att de digitala skrivverktygen möjliggör ett stort utrymme för val och kreativitet samt att de motoriska färdigheterna undanröjs. Resultatet visar även att elevernas olika erfarenheter och tillgång till digitala verktyg kan utmana den likvärdiga utbildningen, på grund av att alla elever inte har samma tillgång till digitala verktyg utanför skolan.
|
3 |
Digitala skrivverktygens roll i skrivundervisningen : En litteraturstudie om hur digitala skrivverktyg påverkar skrivprocessen och motivationen för elever i svenskämnet F-3. / The role of digital writing tools in writing education : A literature study on how digital writing tools affect the writing process and motivation for students in the Swedish subject F-3.Berg, Linnea, Nilsson, Annie January 2022 (has links)
Digitaliseringen är under ständig utveckling både i samhället och inom skolan. Därför är det viktigt att som blivande lärare vara medveten om vilka fördelar och nackdelar det bär med sig. Syftet med denna litteraturstudie är att granska vad tidigare forskning visar hur digitala skrivverktyg påverkar elevernas skrivprocess, samt om det finns koppling mellan motivation och användande av digitala skrivverktyg. Studien inriktar sig på elever i årskurs F-3. Genom databaserna ERIC, Swepub och Primo har material samlats in. För att avgöra materialets relevans har en översiktsanalys och kriterier för inklusion används. Det valda materialet består av tio vetenskapliga artiklar och en doktorsavhandling. Materialet är både nationellt och internationellt. Resultatet i studien visar att elevernas motivation ökade när de fick skriva med digitala skrivverktyg. Det framkom också att digitala skrivverktyg skapar möjlighet att skriva snabbare, längre texter och redigera enklare. Begränsningar som studiens resultat visar är elevers tekniska kunskap, tillgång och motorik. Slutsatsen utifrån litteraturstudiens resultat är att digitala skrivverktyg till stor del skapar möjligheter för elevernas skrivprocess. För att uppnå möjligheterna har läraren en viktig roll att ge eleverna rätt teknisk kunskap och tillgång för att förhindra begränsningar.
|
4 |
”Jag ser digitaliseringen som något väldigt positivt för både mig som lärare och mina elever” : En kvalitativ intervjustudie om lärares uppfattningar om och erfarenheter av digitaliseringens inverkan på skrivundervisningen samt lärares uppfattningar om elevers textskapande med digitala skrivverktyg / ”I see digitization as something very positive both for me as a teacher and for my students” : A qualitative interview study on teachers' perceptions and experiences of theimpact of digitization on writing instruction, as well as teachers perceptions of students' textcreation using digital writing tools.Berg, Linnea January 2023 (has links)
Digitaliseringen i samhället påverkar det svenska utbildningssystemet. Syftet med studien är att bidra med kunskap om digitaliseringen och digitala skrivverktyg vid textskapande i skrivundervisningen. Frågeställningarna som har besvarats är: Vilka uppfattningar om och erfarenheter av digitaliseringens inverkan på skrivundervisningen har lärare som undervisar i F-3? Vilka möjligheter respektive begräsningar upplever lärare som undervisar i F-3 med digitala skrivverktyg vid elevers textskapande? Studien har en sociokulturell utgångspunkt och empirin har bearbetats genom tematisk analys. Studiens har genomförts med hjälp av en kvalitativ metod och fyra semistrukturerade intervjuer med grundskollärare som undervisar i F-3. Resultatet visar att lärarna har en positiv inställning till digitaliseringen i skolan. Användningen av digitala verktyg som skrivverktyg beskriver lärarna blev aktuellt när elever fick egna digitala verktyg. Lärarna upplever många möjligheter med att använd digitala skrivverktyg vid elevers textskapande. Möjligheten att enklare ge feedback, skriva längre och bättre texter samt använda talsyntes vid textskapandet. Resultatet visar också lärarens viktiga roll att själv ha digital kompetens och att stötta eleverna i deras textskapande. Resultatet visar även att lärarna upplever en viss begräsning med att använda digitala skrivverktyg vid textskapande då elevers handstil, finmotorik och minneskoppling begränsas.
|
5 |
Det digitala skrivandet och handskrivandet i tidig skrivinlärning : En litteraturstudie om vad som händer i den tidiga skrivinlärningen när elever skriver för hand eller med digitala skrivverktyg / Digital writing and handwriting in early writing instruction : A literature study on whathappens in early writing instruction when students write by hand or with digital toolsHultman, Lovisa, Benitah, Nathalie January 2023 (has links)
Digitaliseringen blir en allt större del av vårt samhälle vilket även har influerat den tidiga skrivundervisningen i skolan där handskrivande och det digitala skrivandet i olika grad används i det tidiga skrivandet. Lärare behöver ta ställning till när och hur mycket de två skrivverktygen ska användas i den tidiga skrivundervisningen, då läroplanen Lgr22 menar att båda ska läras ut. Det är därför av intresse att undersöka vad forskningen säger om vad som sker i den tidiga skrivinlärningen när elever skriver för hand eller skriver digitalt. Syftet med litteraturstudien är att diskutera för- och nackdelar med båda skrivverktygen. Vetenskapliga artiklar hittades genom sökningar i olika databaser och blev valda genom granskningar utifrån syfte och frågeställningar. Relevanta delar bearbetades och formade ett resultat. Resultatet visar att båda skrivverktygen kan användas i den tidiga skrivundervisningen men i olika syften. Pennan är viktig i bokstavsinlärningen medan datorn kan vara ett bra verktyg i textskapandet. Elever kan ha svårigheter med båda skrivverktygen vilket kan ha en påverkan på skrivinlärningen. Slutsatsen blir att en individanpassning behöver göras i valet av skrivverktyg. Vidare forskning behövs inom området då digitaliseringen inom skolan är en pågående process och dess fulla påverkan på den tidiga skrivundervisningen går ännu inte att se.
|
6 |
Att utveckla texter med digitala skrivverktyg : En litteraturstudie om textskapande och skriftspråklighet i svenskundervisningen i årskurs F-3 / Developing texts with digital writing tools : A literature study on text creation and literacy in Swedish teaching in grade F-3Fredriksson, Kamilla, Rovelli, Denise January 2019 (has links)
Denna uppsats belyser digitala skrivverktygs möjligheter och utmaningar inom områdena skriftspråklighet och textskapande i svenskundervisningen i F-3. Ett alltmer digitaliserat samhälle ställer krav på skolan och lärarens användning av digitala skrivverktyg i undervisningen. Många barn har idag tillgång till olika digitala verktyg redan innan de börjar skolan och har en positiv inställning till att nyttja dem. Det är därför viktigt att lärare tar tillvara på detta intresse i undervisningen för att kunna motivera eleverna i sin skriftspråkliga utveckling. Syftet med uppsatsen är att belysa hur digitala skrivverktyg behandlas i forskning inom svenskämnet i grundskolan för årskurs F-3, med fokus på skriftspråklighet och textskapande. Den sociokulturella teorin och den kognitiva teorin ligger till grund för analysen av materialet. Materialet som undersökts är vetenskapliga artiklar inklusive en forskningsöversyn. Både nationella och internationella studier har undersökts. Resultatet visar att möjligheter som finns med att använda digitala skrivverktyg är dess positiva inverkan på redigering, samspelet och interaktionen mellan elever samt motivationen. Ordbehandlingsprogram med talsyntes hjälper elever att redigera sina texter, vilket leder till att eleverna upplever det mindre mödosamt att skriva vilket vidare leder till ökad motivation och längre texter. Utmaningarna med digitalt skrivande är att få texten personlig samt att det inte krävs lika mycket kroppslig ansträngning eftersom eleverna inte behöver forma bokstäver. För att digitala skrivverktyg ska ge en positiv effekt på skriftspråklighet och textskapande är det viktigt att läraren har kunskaper i hur och varför de ska användas. Digitala skrivverktyg ska medvetet och planerat och inkluderas i undervisningen. Genom strukturerad undervisning både i och om användandet av digitala skrivverktyg kan både skriftspråklighet och textskapande utvecklas, och meningsfullhet kring detta åstadkommas.
|
7 |
Digitala skrivprocesser - Hur skrivundervisning i svenska utformas för digitala skrivverktygEriksson, Olivia, Jacobsson, Emma January 2020 (has links)
Studien syftar till att undersöka hur mellanstadielärare utformar processorienterad skrivundervisning för digitala skrivverktyg i svenska samt vilka möjligheter och begränsningar detta medför. I bakgrunden behandlas begreppen skrivprocess och digital skrivprocess samt likheterna och skillnaderna mellan dem. Därefter lyfts för- och nackdelar med digitala respektive analoga skrivverktyg för att sedan belysa vikten av digital kompetens. Enkäter skickades ut till mellanstadielärare i svenska och det insamlade datamaterialet analyserades utifrån det sociokulturella perspektivet på lärande, tidigare forskning samt relevant litteratur inom ämnet. Resultatet visar att i lärares processorienterade skrivundervisning genomförs förarbete som ofta innehåller något typ av skrivstöd. Under själva skrivandet stöttas eleverna genom feedback och dessutom genomförs även efterarbete, ofta med ett formativt inslag. Förarbetet och efterarbetet inkluderas olika mycket vilket främst beror på uppgiftstypen. Vidare visar resultatet att den främsta möjligheten som lärare upplever med digitala skrivverktyg är att bearbetningen underlättas. Däremot anses digitala skrivverktyg bidra till ett sämre analogt skrivande.
|
8 |
Handskrift i skolan : En kvalitativ studie om lärare och elevers inställning till handskrift i skolan / Handwriting in School : A Quality Study on Teacher’s and Student’s View of Handwriting in SchoolThornton, Sally, Nilsson, Jeanette January 2023 (has links)
Abstract I takt med att samhället blir alltmer digitaliserat ställs stora krav på att alla medborgare, även barnen, får möjlighet att utveckla sin digitala kompetens. Genom att arbeta med olika digitala lärverktyg ska undervisningens kvalité ökas och den ska bli mer jämlik och inkluderande. Idag används datorer och lärplattor som digitala skrivverktyg i skolan, något som hjälper elever att skriva mer kvalitativa texter, samtidigt som bearbetning av texter underlättas. I samma takt som det digitala skrivandet ökar minskas dock det analoga skrivandet. Vi ansåg att det var viktigt att undersöka lärare och elevers inställning till handskrift i skolan och vilka för- och nackdelar de ser med att skriva analogt och digitalt. Syftet med denna studie var därför att bidra till en bredare förståelse för lärares och elevers inställning till att skriva för hand. Undersökningen genomfördes med en kvalitativ ansats med vissa kvantitativa inslag. Vi genomförde elva semistrukturerade intervjuer med verksamma lärare och gjorde två enkätundersökningar, en för lärare och en för elever. Undersökningen visade att både lärare och elever tyckte det var viktigt att kunna skriva för hand, men att det ändå finns ett motstånd hos eleverna. Slutsatsen vi har kommit fram till är att det är viktigt att det finns en balans mellan det digitala- och det analoga skrivandet. För att uppnå den balansen behöver elever få möjlighet att utveckla sin förmåga att skriva för hand, och lärare behöver få möjlighet att lära sig hur man på bästa sätt kan undervisa i handskrift. För det sistnämnda behövs vidare forskning göras för att undersöka hur handskriftsundervisning kan bedrivas på ett så bra och ändamålsenligt sätt som möjligt.
|
9 |
Pennan och tangentbordetseffekter på den berättandetexten : En jämförande studie av skrivverktygets påverkan iårskurs 3 / The effect of the pen and keyboard on the narrative text. : A comparative studyof the impact of the writing tool in grade 3Hellgren Franzén, Moa January 2023 (has links)
Dagens ökade digitalisering i skolan väcker en viss oro om fokus isvenskundervisningen verkligen ligger i att lära elever att skriva. Samtidigtmenar ett flertal forskare att skrivundervisningen gynnas av digitala verktyg.Syftet med denna studie är att genom jämförelser av elevers berättande texterfinna vilka styrkor och svagheter datorskrivna texter kontra handskrivna texterhar. Frågeställningarna i studien är utformade efter fyra nivåer avtexttriangeln: struktur, meningar, ordval samt stavning. Studien har detkognitiva perspektivet som teoretisk utgångspunkt med fokus på kognitivbelastning och arbetsminne. Som en modell för analys används texttriangelnoch studien är också disponerad efter denna. Materialet bestod av totalt 38elevtexter insamlade från en årskurs 3. Hälften av texterna skrevs för hand enadagen och den andra hälften skrevs på tangentbord den andra dagen. Texternaskrevs utifrån två olika bilder och alla elever har fått skriva utifrån bådabilderna. Materialet analyserades både genom kvantitativa metoder ochkvalitativa metoder. Resultatet visar inga skillnader i elevtexternas strukturelladelar gällande inledning och handling. Det fanns inte heller några skillnader ihur elever väljer att avsluta sina texter men resultatet visar att fler skriver ettvad Skolverket benämner som avslut när de skriver på tangentbord. Studienvisar en tydlig ökning av antal ord i de texter skrivna på tangentbord men dengenomsnittliga meningslängden verkar inte öka. Elevtexternas användning avolika beskrivningar och känslouttryck varierar beroende på vilken bild deskrivit utifrån men hur de använder dessa beskrivningar och känslouttryckverkar inte variera beroende på vilket verktyg som används. Till slut visarstudiens resultat att antalet stavfel minskar. Dock är inte minskningen somstörst i de felstavningskategorier som var förväntade. Utifrån det analyseradematerialet konstateras att de båda verktygen är viktiga i skrivundervisningen.
|
10 |
Hur ser arbetet ut med en kombinerad skrivundervisning? : En intervjustudie om hur erfarna F–3 lärare arbetar med en kombinerad skrivundervisning. / How does the work look like with a combined literacy teaching? : An interview study on how experienced F–3 teachers work with a combined literacy teaching.Bernspång, Moa, Jogenvik Nyander, Emilia January 2024 (has links)
Denna intervjustudie sammanställer hur sex erfarna lärare arbetar med digitala skrivverktyg och att skriva för hand. Under litteraturstudien vi skrev år 2023 framkom det i resultatet att en kombinerad skrivundervisning med digitala skrivverktyg och att skriva för hand är att föredra framför att bara göra det ena eller det andra. Intervjustudien utgår från ett sociokulturellt perspektiv då betoningen ligger på lärandet och språket. Intervjustudien är kvalitativ och innehåller semistrukturerade intervjuer där sex lärare intervjuas. Det är två lärare i årskurs 1–3 och fyra lärare i förskoleklass. I resultatet framställs likheter och skillnader mellan hur lärarna arbetar med en kombinerad skrivundervisning. Det framkom att lärarna arbetar med en kombinerad skrivundervisning på olika sätt. Två av lärarna arbetar med en kombinerad skrivundervisning redan i förskoleklass medan två av lärarna arbetar mer med att skriva för hand i förskoleklass. Alla lärarna i årskurserna 1–3 arbetar med en kombinerad skrivundervisning men de gör det på olika sätt. / This interview study complies how six experienced teachers work with digital writing tools and write by hand. During the literature study we wrote in 2023, it emerged in the results that a combined literacy teaching with digital writing tools and writing by hand I preferable. The interview study is based on a sociocultural perspective as the emphasis is on learning and language. The interview study is a qualitative and contains semi-structured interviews where six teachers are interviewed. There are two teachers in grades 1–3 and four teachers in preschool. The results show similarities and differences between how teachers work with a combined literacy teaching. It emerged that the teachers work with a combined literacy teaching in different ways. Two of the teachers work with a combined literacy teaching in preschool, while two of the teachers work more with handwriting in preschool. All teachers in grades 1–3 work with a combined literacy teaching but they do it in different ways.
|
Page generated in 0.0724 seconds