Spelling suggestions: "subject:"een skola för all."" "subject:"enn skola för all.""
111 |
Inkludering och integrering ur ett lärarperspektiv : Hur några lärare ser på inkludering och integrering och hur det fungerar i verksamhetenEngwall, Sofie January 2009 (has links)
<p> </p><p>This work is a study, conducted by interviews, of how teachers evaluate the concepts of inclusion and integration. The aim of this work is to obtain views on the possible differences between teachers' own definitions and the previous research definitions. The earlier published research which was read during this work, together with the three interviews which were conducted is the basis for the study. I've done three interviews in which two of the people interviewed are active teachers and the third who works as an assistant headmaster at a school located in a suburb of Stockholm. The interviewed teachers have been working for different periods in the school which gave me the opportunity to highlight differences between teachers definitions depending upon the experience they had. The results of this study highlight that the school is aware of the importance the concepts of inclusion and integration have and also the importance of putting them into practice. The study also concludes that the definitions teachers have of inclusion and integration is not the same as described within the literature. In addition, some teachers feel uncomfortable with the subject and hence are not actively working with inclusion and integration</p><p> </p>
|
112 |
Tankar och erfarenheter kring barn i behov av särskilt stöd : Tre röster ur skolans värld / Thoughts and experience of children in need of special support : Three voices out of school worldHagelin, Ida January 2010 (has links)
<p>The purpose with this essay is to illustrate what divides and unites three educationalists approach on “children in need of special support” within the first years of school. Three educationalists with significant positions within the school system have been chosen for interviews. On basis of the results of the interviews three themes has been selected and divided into the conceptions; “children in need of special support”, “resource” and “a school for everyone”. The approach has then been compared with a selection of documents with guidelines, the curriculum and the Swedish law regarding school. Further on the aim with the essay also is to get an insight in the educational program to prepare and try to understand what is demanded of an educationalist.</p>
|
113 |
Barn med autism : Integrera eller segregeraThorängen, Julia January 2007 (has links)
<p>Abstract</p><p>The purpose of my study is to describe what view teachers, which are working with autistic children, have about how the individual autistic child will have a good schooling? If children with autism should be integrated or segregated. I also want to find out how ”a school for all” shall be worked out to fit children with autism. To reach my purpose I’ve chosen to use a qualitative method and to hand out questionnaire to three teachers which are working in a training school.</p><p>To get a background to this study I’ve presented what researchers have to say about this subject. In the literature study is information about what autism is, what the researchers think about integration and segregation and finally what our control document is saying about the subject. Autism is a connection and communication disability that influences the whole development and it shows before the age of three.</p><p>The results that I’ve found are a little different from what the literature is saying. The literature are more negative to the integration then what the teachers on the training school are. Integration of children whit autism is difficult because the disability differs from child to child. In many cases it is good because the children with autism are learning to be social together with other children.</p> / <p>Sammanfattning</p><p>Syftet med min studie är att beskriva vilken syn pedagoger, som arbetar med autistiska barn, har på hur det individuella autistiska barnet ska få en bra skolgång? Om barn med autism ska integreras eller segregeras? Vidare ville jag också ta reda på hur ”en skola för alla” ska se ut för att passa barn med autism. För att nå mitt syfte har jag valt att använda mig av en kvalitativ metod. Jag valde att lämna ut frågeformulär till tre pedagoger som arbetar på en träningsskola.</p><p>För att få en bakgrundsbild har jag tagit upp vad forskarna säger om just detta ämne. I litteraturgenomgången finns information om vad autism är, vad forskarna anser om integrering eller segregering och slutligen vad våra styrdokument säger. Autism är ett kontakt- och kommunikationshandikapp som påverkar hela utvecklingen och visar sig före 3 års ålder.</p><p>Resultatet som jag har kommit fram till skiljer sig lite ifrån vad litteraturen säger. Litteraturen är mer negativ till integrering än vad pedagogerna på träningsskolan är. Integrering av barn med autism är svårt eftersom handikappet är så brett men i många fall är bra, barnen med autism lär sig social samvaro med andra barn.</p>
|
114 |
En inkluderande skola : En studie av specialpedagogers upplevelser och erfarenheter av en skola för alla. / An inclusive school : A study of special education teachers experience of a school for all.Persson, Jenny, Sjökarl, Anita January 2010 (has links)
Studiens övergripande syfte är att fördjupa förståelsen av specialpedagogers upplevelser och erfarenheter av en skola för alla och inkludering. Studiens syfte är också att fördjupa förståelsen av de möjligheter och svårigheter som kan finnas i specialpedagogers yrkesroll med utgångspunkt i att de befinner sig i spänningsfältet mellan att bidra till inkluderande och exkluderande åtgärder. Vid insamlingen av empirin användes den kvalitativa semi- strukturerade forskningsintervjun. För att få svar på studiens syfte genomfördes sju intervjuer med specialpedagoger verksamma i grundskolan. I tolkningen av resultatet är studien hermeneutiskt inspirerad. Resultatet visar att en skola för alla är ett svårt mål att nå och särskiljande lösningar ses som nödvändiga för att skolans verksamhet ska fungera. Resultatet i studien visar vidare att ett kategoriskt synsätt på elevers svårigheter dominerar. Specialpedagogernas upplevelser av inkluderingsbegreppet ses som elevers rätt att delta utifrån sina förutsättningar men att inkludering inte alltid är det bästa för den enskilde eleven. Specialpedagogerna i studien upplever sin yrkesroll som komplex genom att dilemmat mellan viljan till inkludering och nödvändigheten att tillämpa exkluderande åtgärder är ständigt närvarande. Specialpedagogerna ser stora möjligheter i en inkluderande skola men för att detta ska bli verklighet måste ett antal förutsättningar uppfyllas. Svårigheterna i en inkluderande skola spänner enligt specialpedagogerna över ett stort fält från ett samhällsperspektiv till ett individperspektiv.
|
115 |
Alla måste vilja : Fyra klasslärares tankar om inkluderingsbegreppet utifrån individintegrerade eleverCastman, Susanne, Widerberg, Kristina January 2010 (has links)
Studiens syfte är att synliggöra grundskolans pedagogers syn på inkluderingsbegreppet i en skola för alla, utifrån de individintegrerade eleverna från år 4-9. Arbetet ger en översikt över tidigare forskning inom specialpedagogik. Med hjälp av kvalitativa intervjuer ville vi se utifrån en skola för alla, vilka möjligheter respektive hinder för en inkluderad undervisning som kunde utläsas utifrån pedagogernas utsagor. Hur pedagogerna beskrev sitt praktiska inkluderingsarbete. Hur det specialpedagogiska stödet såg ut. För att få svar på undersökningens syfte utförde vi semistrukturerade intervjuer med data av kvalitativ art på fyra pedagoger som alla undervisade individintegrerade elever. Sammanfattningsvis pekar resultaten på att samtliga informanter såg fler hinder än möjligheter till en inkluderad undervisning och vi fick bl a följande svar: Det finns en brist på kompetens. Delaktighet från övrig personal saknas. Stödet från skolledare är litet. Samarbetet med särskolans personal är för litet. Resurser i form av personal, anpassat material, utbildning och handledning ansågs vara viktigt för att på bästa sätt kunna arbeta med särskoleinskrivna elever i grundskolan. I resultatet har vi hos klasslärarna sett en lyhördhet för dessa elevers behov och strävan efter att utgå från varje individs behov, förutsättningar och intressen. Vi har även sett en otillräcklighet och ensamhet i uppdraget med att arbeta med individintegrerade elever.
|
116 |
Konsten att göra inkludering möjlig : om kvalitetstänkande i undervisning för särskolelever i grundskolanMånsson, Bodil January 2010 (has links)
Syftet med arbetet är att beskriva komplexiteten i undervisningen av en kommuns grundskoleplacerade särskoleelever, gällande kvalitetsbegreppet utifrån några aktörers perspektiv. Arbetet ger först en översikt över styrdokument som reglerar kvalitetsarbetet och olika infallsvinklar på begrepp inom kvalitetsområdet. Vidare tas i litteraturgenomgången upp inkluderingsfrågan genom olika forskares infallsvinklar på en skola för alla, särskolan, integreringsproblematiken och något om kvalitetsfaktorer i inkluderade miljöer. Specialpedagogens roll och några aktörers perspektiv får också sin belysning. Med hjälp av dokumentforskning och intervjuer med fem specialpedagoger och två särskolerektorer i den individintegrerade verksamheten i en kommun ville jag ha svar på mina problemformu-leringsfrågor. Sammanfattningsvis pekar resultatet i undersökt kommun på att det har skett en stor kvalitetsutveckling av den individintegrerade verksamheten de senaste åren. Komplexiteten för en individintegrerad särskoleelev är hög och specialpedagogen från särskolans uppgift är att skapa känsla av sammanhang där delaktighet har stor betydelse. Komplexiteten visar sig också i organisationen och specialpedagogens arbetssituation. Engagemang på och inom alla nivåer, befintlig skolkultur, hög delaktighet, bra samarbete, goda kontakter, hög kunskap, tydlig information samt utbildning ger god kvalitet. Olika praktiska förlag framkommer för förbättrad kvalitet i undersökt kommun. Det gäller sådant som tid för planering, nätverksträffar, arbetsbeskrivning och ökat antal uppföljningstillfällen. Inställningen till kvalitetsutveckling är i allmänhet positiv.
|
117 |
Barn med autism : Integrera eller segregeraThorängen, Julia January 2007 (has links)
Abstract The purpose of my study is to describe what view teachers, which are working with autistic children, have about how the individual autistic child will have a good schooling? If children with autism should be integrated or segregated. I also want to find out how ”a school for all” shall be worked out to fit children with autism. To reach my purpose I’ve chosen to use a qualitative method and to hand out questionnaire to three teachers which are working in a training school. To get a background to this study I’ve presented what researchers have to say about this subject. In the literature study is information about what autism is, what the researchers think about integration and segregation and finally what our control document is saying about the subject. Autism is a connection and communication disability that influences the whole development and it shows before the age of three. The results that I’ve found are a little different from what the literature is saying. The literature are more negative to the integration then what the teachers on the training school are. Integration of children whit autism is difficult because the disability differs from child to child. In many cases it is good because the children with autism are learning to be social together with other children. / Sammanfattning Syftet med min studie är att beskriva vilken syn pedagoger, som arbetar med autistiska barn, har på hur det individuella autistiska barnet ska få en bra skolgång? Om barn med autism ska integreras eller segregeras? Vidare ville jag också ta reda på hur ”en skola för alla” ska se ut för att passa barn med autism. För att nå mitt syfte har jag valt att använda mig av en kvalitativ metod. Jag valde att lämna ut frågeformulär till tre pedagoger som arbetar på en träningsskola. För att få en bakgrundsbild har jag tagit upp vad forskarna säger om just detta ämne. I litteraturgenomgången finns information om vad autism är, vad forskarna anser om integrering eller segregering och slutligen vad våra styrdokument säger. Autism är ett kontakt- och kommunikationshandikapp som påverkar hela utvecklingen och visar sig före 3 års ålder. Resultatet som jag har kommit fram till skiljer sig lite ifrån vad litteraturen säger. Litteraturen är mer negativ till integrering än vad pedagogerna på träningsskolan är. Integrering av barn med autism är svårt eftersom handikappet är så brett men i många fall är bra, barnen med autism lär sig social samvaro med andra barn.
|
118 |
Inkludering i en skola för alla?Melkersson, Maria, Larsson, Anna, Järlstam, Elisabet January 2008 (has links)
I den här uppsatsen är utgångspunkten att belysa lärarens uppfattning av ett inkluderande arbete i en skola för alla. Detta hos lärare som har mer eller mindre erfarenhet från att arbeta med elever med annat modersmål än svenska. Tidigare forskning samt en mindre kvalitativ intervjustudie, med fyra lärare från två olika skolor i grundskolans tidigare år, är grunden för denna studie. Resultatet visar att begreppen är komplexa och att de lärare vi intervjuat har olika uppfattning om begreppen. Tidigare forskning samt vårt resultat visar att skolan ännu inte nått fram till en inkluderande skola, en skola för alla, men det att det finns en strävan att arbeta mot detta.
|
119 |
En skola för alla eller en utopi som rimmar illa?Castro, Gabriel, Möller, Linn January 2007 (has links)
Studien syftar till att undersöka hur begreppen inkludering och exkludering tolkas och används av några olika skolaktörer, samt hur de uppfattar att man kan nå en inkluderande undervisning. Vad är det för faktorer som bidrar till att läraren arbetar inkluderande och hur förhåller sig läroplanen till inkludering? Vi har använt oss av en kvalitativ undersökningsmetod med djupintervjuer som tillvägagångssätt. Vi delade in aktörerna i ett externt och ett internt perspektiv utifrån deras position i skolvärlden. Detta för att få en bredare bild av hur inkluderingen fungerar på olika nivåer. De 6 skolaktörerna redovisar för vilka faktorer som spelar in när en lärare ska arbeta inkluderande och vad det kan finnas för hinder mot en inkluderande undervisningsform och 5 av skolaktörerna redovisar sin syn på inkludering i relation till läroplanen och huruvida den verkar inkluderande i skolans praxis. Vad vi kom fram till i studien och vad som var tydligt är hur viktigt det är med lärarens förhållningssätt gentemot skollagen, sitt yrke, sina elever och sina kollegor för att nå en inkluderande undervisning. Bristen på tid för reflektion och samtal är ett stort hinder när det kommer till att inte hinna ägna tid åt att arbeta inkluderande. Vi fann ett uttryck för någon slags missnöje över hur läroplanen idag är konstruerad.
|
120 |
Läraren och det specialpedagogiska arbetet i en skola för allaSjöberg, Sofia, Åkerlund Hjorth, Anna January 2007 (has links)
Syftet med denna uppsats är att tydliggöra sambandet mellan lärare och specialpedagog/ speciallärare och vilken inställning lärare har till det specialpedagogiska arbetet. Studien omfattar en attitydundersökning i enkätform med 32 medverkande klasslärare för skolåren 1-6 på tre skolor i tre olika kommuner. Resultaten visar att de flesta av lärarna upplever att man har möjlighet att diskutera special-pedagogiska frågor i arbetslaget. Flertalet efterlyser handledning i större utsträckning än idag. Regelbunden handledning, såväl individuellt som i arbetslaget, är dock relativt sällsynt förekommande enligt studien. Den vanligaste samarbetsformen kring elever i behov av särskilt stöd är att specialpedagog/ speciallärare arbetar med eleven utanför klassrummet. Värt att notera är att endast ett fåtal av lärarna önskar ett mer inkluderat arbetssätt, där stödåtgärder genomförs i klassrummet. De flesta av lärarna som deltagit i undersökningen är nöjda med stödåtgärderna kring elever i behov av särskilt stöd, men anser samtidigt att det behövs större specialpedagogiska resurser. Många anser sig även behöva egna specialpedagogiska kunskaper i klassrumsundervisningen. Vår analys är att lärarna generellt sett reflekterar kring hur man utformar undervisningen för elever i behov av särskilt stöd, men att man upplever det som svårt att realisera sina önskemål i praktiken p.g.a. bristande tid och resurser. Lärarna har många idéer kring hur samarbetet med specialpedagog/speciallärare skulle se ut om de själva fick välja samarbetsform.
|
Page generated in 0.105 seconds