41 |
Ambulanssjuksköterskors upplevelser av pediatriska traumapatienterGunnarsson, Sandra January 2011 (has links)
Syfte: Att undersöka ambulanssjuksköterskors upplevelser av att omhänderta pediatriska traumapatienter med fokus på prioriteringar, beslutsfattande, behandlingsriktlinjer (beslutsstöd) samt uppföljning av patientfall. Metod: Kvalitativ intervjustudie med beskrivande och utforskande design. Urvalet bestod av åtta ambulanssjuksköterskor, sju män och en kvinna, med tre till 16 års erfarenhet inom yrket. Data analyserades genom kvalitativ innehållsanalys. Resultat: I mötet med barn inom ambulanssjukvården har ambulanssjuksköterskans eget föräldraskap och barnets föräldrar en betydelse. Praktiska och mentala förberedelser samt ett gott bemötande är viktigt. Att prioritera och bedöma barn är svårt då det föreligger anatomiska/fysiologiska och psykologiska skillnader. Bedömningen grundar sig på A-E principen och kräver erfarenhet, övning och utbildning. Beslutsfattandet grundar sig på den prioritering och bedömning som gjorts. Aktuella beslutsstöd (behandlingsriktlinjer) upplevs olika tillfredställande. Låg frekvens av barntrauman leder till svårigheter i att upprätthålla kompetens. Uppföljning är önskvärt och behovet är stort men förhindras av bl.a. sekretess. Ytterligare förbättringsområden som påtalats var bristande utrustning samt svårigheter i att administrera läkemedel till barn. Slutsats: Regelbunden teoretisk utbildning samt praktisk scenarioövning fodras. Behandlingsriktlinjerna bör ses över i avseende på innehåll/relevans, rekommenderade läkemedelsdoser önskas. Skattningsinstrument för bedömning av barn är önskvärt. Verksamheten bör även se över anställdas behov och önskemål avseende uppföljning av specifika patientfall samt aktuella tillvägagångssätt för detta / Aim: To explore Swedish ambulance nurses´ experiences of caring for pediatric trauma patients regarding priorities, decision making, treatment guidelines and patient follow-up. Method: A qualitative interview study with a descriptive/explorative design. Eight ambulance nurses participated, seven men and one woman. The participants’ experience of the ambulance service ranged from three to 16 years. Data was analyzed with qualitative content analysis. Results: The respondent´s own parenthood and the child´s parents affect the nurse. Practical and mental preparation and a good attitude are important. To prioritize a child is difficult because of anatomical/physiological and psychological differences. The assessment is based on the A-E principle and requires experience, practice and education. Decisions are based on priority and assessment. Various degrees of satisfaction were expressed regarding current treatment guidelines. A low frequency of child traumas leads to difficulties in maintaining expertise. Desired follow-up is prevented by professional secrecy. Other issues that emerged were lack of equipment and difficulties in administrate drugs to children. Conclusion: Regular theoretical education and practical scenario exercise are required. Treatment guidelines should be reviewed in terms of content/relevance; recommended drug dosages are required. Pediatric assessment scales are desired. Procedures for nurses´ follow-ups of specific patient cases should also be reviewed.
|
42 |
Faktorer som påverkar sjuksköterskans bedömning och värdering av smärta hos patienter : En litteraturstudie / The factors that influence the nurses' assessment and measurement of pain in patients : A literature reviewFrank, Michael, Felländer, Charlotte January 2012 (has links)
The aim is to describe the factors that influence nurses' assessment and measurement of pain in patients. Literature study based on 13 reviewed articles, searched in the Cinahl. Qualitative and quantitative articles were analyzed. Six themes were identified that can be seen as the factors that influence nurses' assessment and measurement. The themes were pain education, nurses´ experience in the profession, nurses´ level of knowledge about pain relief, documentation about pain, nurse´s perspective on the patient, and pain measurement. The Results of the study are discussed and linked to Katie Erikson's theory of suffering. Pain education is a factor which may be effective to improve the assessment of pain in the patient.
|
43 |
I väntan på ett nytt hjärta / Waiting for a new heartJohansson, Annie, Martinsson, Camilla January 2012 (has links)
Patienter som väntar på hjärttransplantation har en oviss tid framför sig. Det finns ett behov av att utforska patienters upplevelser under denna tid för att sjuksköterskan ska kunna ge optimal omvårdnad. Syftet var att utforska patienters erfarenheter av att vänta på hjärttransplantation och vilken betydelse sjuksköterskans omvårdnad hade under den perioden. Studien genomfördes som en litteraturstudie där 14 vetenskapliga artiklar valdes ut, granskades och bearbetades. De kategorier som kom fram i bearbetningen handlade om patientens psykiska, sociala och fysiska aspekter, hur tiden på väntelistan hanterades samt sjuksköterskans omvårdnad. Resultatet visade att väntan på en hjärttransplantation var stressfylld, känslofylld och osäker. Effektiva copingstrategier under väntetiden var positivt tänkande och religiös tro och de negativa var förnekelse och känsloutbrott. Resultatet visade att sjuksköterskan hade en viktig roll genom att finnas där, stödja och ge information till patienten under väntetiden. Det rekommenderas att sjuksköterskan skulle vara mer tillgänglig för patienterna då kontakten med sjuksköterskan gav patienterna trygghet och underlättade väntetiden. Ytterliggare forskning kring hur informationen påverkar patienten behövs för att sjuksköterskan ska kunna ge bra omvårdnad. / Patients waiting for a heart transplant has an uncertain time ahead. There is a need to explore these patients’ experiences during this time so that nurses can give optimal care. The purpose was to explore patients’ experiences during the wait for a heart transplant and the meaning of the nurses’ care during this period. The study was conducted as a literature review of 14 scientific papers that was chosen, reviewed and processed. The categories that were found in the process were about the patients’ psychological aspects, social aspects, physiological aspects, how patients coped during this time and nurses’ care. Results showed that the wait for a heart transplant was stressful, emotional and an insecure time. Coping strategies that were effective during the wait was positive thinking and religious believes. The negative ones were denial and getting emotional. Results showed that nurses had an important role in being present, support and give information during the waiting time. It´s recommended that nurses should be more available for patients because the contact gave patients feelings of security and eased the waiting time. More research about how information affects patients is needed to give good nursing care.
|
44 |
Att spela på konjunktioner : en studie av hur feedback påverkar konjunktionsfelLindskog, Marcus January 2008 (has links)
Denna studie undersöker hur antalet konjunktionsfel påverkas av feedback av varierande komplexitet. Ett konjunktionsfel uppstår när en sammansatt händelse A&B bedöms som mer sannolik än någon av de ingående händelserna A eller B. Ett datorbaserat experiment med 45 deltagare fördelade på tre betingelser (Singel, Trippel, Mix) kördes. I en träningsfas bedömde deltagarna utgången på spelkuponger innehållande en fotbollsmatch (Singel), tre fotbollsmatcher (Trippel) eller både en och tre fotbollsmatcher (Mix) och fick feedback på bedömningarna. I en testfas gjorde alla deltagarna bedömningar av sannolikheten för vinst på spelkuponger med en eller tre fotbollsmatcher. Resultaten visar på att en komplex feedback, av både komponenter och konjunktioner, reducerar proportionen konjunktionsfel mer än feedback av bara komponenter eller konjunktioner. Dock är konjunktionsfelet robust, trots att försöksdeltagare får feedback och har kunskap om sannolikheter för konjunktioner och komponenter.
|
45 |
Elevers tillägnande av reflektion inom portfoliometodenKarlsson, Ulrika January 2010 (has links)
Den här uppsatsen behandlar hur elevers reflekterande kring en utveckling inom ett ämne från årskurs sex till årskurs nio ser ut. Materialet består av ett inspelat material från vårterminen 2009. Skolan som eleverna har gått på är en friskola som arbetar utifrån portfoliometoden. Inom portfoliometoden är reflektion ett viktigt verktyg som eleverna ska använda sig av. I skolans kursplaner står det att elever ska kunna reflektera kring bland annat sin egen utveckling vilket också är syftet med den uppgift eleverna har fått i det granskade materialet. Jag har försökt att fånga elevernas reflektioner i ett analysschema som jag konstruerat utefter John Deweys teori och analys av reflektionen. Det jag tycker mig se är att eleverna har en bra förmåga att reflektera och de verkar vana med verktyget. De flesta verkar ställa sig frågan varför de gjort som de gjort och försöker komma på förslag genom tidigare erfarenheter och dra slutsatser därefter. / 2010ht4687
|
46 |
Prehospitalt omhändertagande vid näsblödningar : en utvärdering av ambulanssjukvårdens vårdprogram i Uppsala länForsblom, Jannica, Simonsen, Sara January 2011 (has links)
Syfte: Syftet var att utvärdera ambulanspersonalens erfarenheter, upplevelser och åsikter om vårdprogrammet med Netcell Nasal Pack vid prehospitala näsblödningar, samt undersöka vilka förbättringsmöjligheter som kunde finnas gällande vårdprogrammet. Metod: Empirisk studie med kvalitativ metod, där semi-strukturerade intervjuer utfördes med sex ambulanssjuksköterskor. Resultat: Som helhet uppfattades vårdprogrammet som positivt och goda resultat hade uppnåtts vid användningen av detta. Den största vinsten ansågs vara att kunna vårda patienten i hemmet med den nasala tamponaden. Tamponadens form ansågs grov och hård av ambulanspersonalen. Flera sjuksköterskor uttryckte oro inför användningen, men upplevde att det gick bättre än förväntat. Mer praktisk utbildning önskas av majoriteten. Ambulanspersonalen upplevde att patienten kände mer obehag än smärta vid användningen av tamponaden. Slutsats: Vårdprogrammet som idag används av Uppsala läns ambulanssjukvård är en effektiv behandling vid näsblödningar. Däremot behövs mer utbildning införas för att personalen ska känna sig trygga med att hantera det aktuella vårdprogrammet.
|
47 |
Anestesisjuksköterskors upplevelse av barnanestesiEngstrand, Åsa January 2012 (has links)
Abstract The aim of this study was to describe the anesthesia nurses experiences of pediatric anesthesia in two surgical wards, a general surgery department and a day surgery surgical department at two hospitals in central Sweden. The study had a descriptive design with a qualitative approach, in which ten anesthetic nurses with more or less experience in children's anesthesia participated. Data were collected using semi-structured interview questions and were analyzed using qualitative content analysis. The results were reported based on a theme, three sub themes and nine categories. The theme When skills, tactfulness and interpersonal skills come to a head, with three sub themes Being prepared and ready, Interacts and open for participation and Emotional tension. The anesthesia nurses who were interviewed described the experiences of children anesthesia as complex and varied situations. They needed to prepare themselves thoroughly, both mentally and practically. Good interactions with the child, parents and health professionals were described as important components for a successful pediatric anesthesia. A successful anesthesia gave a feeling of great satisfaction, while a less successful anesthesia gave a feeling of frustration and failure of the anesthetic nurses. Despite the emotional tension, they felt that pediatric anesthesia was the most fun and challenging they could be involved in their profession. Keywords: anesthesia nurses, experiences, children's anesthesia, experience, preparation, parents' presence.
|
48 |
Att vara anhörigvårdare till en patient inom palliativ hemsjukvårdOrsén, Emilie, Eriksson, Margita January 2010 (has links)
Syftet var att beskriva anhörigvårdarens erfarenheter av palliativ vård av sin närstående i hemmet. Studien genomfördes som en litteraturstudie. I studien ingick 10 vetenskapliga artiklar från åren 2002-2008. Samtliga var av kvalitativ ansats. Resultatet i studien delades upp i fyra teman: erfarenheter av kommunikation, hantera den nya situationen, känsla av otillräcklighet och meningsfullhet trots allt. Resultatet belyste bland annat att information om patientens hälsotillstånd var viktigt för att anhörigvårdarna skulle känna sig bättre mentalt förberedda. Anhörigvårdare som upplevde brist på information och kommunikation tappade förtroende till sjukvården. Erfarenheter av existentiella frågor och samtal visade sig vara viktiga för att känna hopp och meningsfullhet. De som upplevde att de fick vara en del av det palliativa teamet kände sig delaktiga i vården i motsats till de som kände sig som en utomstående vilka kände sig förolämpade. Anhörigvårdarnas deltagande i vården gav dem möjlighet att leva ett mer naturligt familjeliv Det var viktigt att kunna behålla en vardag. För att klara av att vara anhörigvårdare behövde de få avlastning. När situationen blev ohanterbar kände de dåligt samvete och skuld över att inte levt upp till kraven. De upplevde frustration och en känsla av otillräcklighet. De erfarenheter som anhörigvårdarna hade av palliativ vård i hemmet var att stödet de fick från vårdpersonalen var avgörande för hur de skulle hantera situationen. En tillfredställande kommunikation innebar att vårdpersonalen var lyhörd för den enskilde anhörigvårdarens behov och att de såg patienten och anhörigvårdaren som en enhet.
|
49 |
En kvalitativ studie om hur ungdomar med diagnosen Asperger syndrom samt föräldrar upplever och uppfattar skolsituationenRubio Tommasin, Maria January 2015 (has links)
Syftet med studien är att beskriva och analysera hur ungdomar med diagnos Aspergers syndrom uppfattar och upplever sin skolsituation samt även föräldrarnas erfarenheter och upplevelser om att ha ett barn med Asperger syndrom och dess skolsituation. De frågeställningar jag utgått ifrån har varit: Vilka uppfattningar och upplevelser har ungdomar av att vara en elev med Aspergers syndrom? Vilka uppfattningar och upplevelser har föräldrar av att ha ett barn med Aspergers syndrom? Hur menar ungdomar och föräldrar att skolsituationen såg ut innan respektive efter att diagnosen Aspergers syndrom fastställts? I studien använder jag mig av en kvalitativ ansats. Med hjälp av en semistrukturerad intervjuguide intervjuades sju ungdomar, tre flickor i åldrarna 15-20, fyra pojkar i åldrarna 13-20, samt elva föräldrar. Slutligen gjordes en kvalitativ innehållsanalys på det transkriberade intervjumaterialet, vilket innebar att de meningsbärande enheter som motsvarade syftet togs fram. Därefter kondenserades, kodades och kategoriserades materialet. De kategorier som skapades i ungdoms perspektiv var: Skola, Stigmatisering, Upplevelse och uppfattningar gällande Aspergers syndrom och Stödet i skolan. Föräldrarnas kategorier var: Skola, Stigmatisering, Ny kunskap, Coping och Föräldrastrid för barnens rättighet. Utifrån dessa teman kan slutsatsen dras att ungdomar och föräldrar visar en stor besvikelse inför skolan. Framförallt handlar det om pedagogernas stöd och förståelse, som har långt ifrån tillräcklig med kunskap om vad det innebär att ha Aspergers syndrom.
|
50 |
Barns erfarenheter av att leva med diabetesSimon Andersson, Helena, Svensson, Louise January 2008 (has links)
Diabetes hos barn medför förändringar som påverkar det dagliga livet. Kunskap om barns erfarenheter av att leva med diabetes är därför betydelsefullt för att kunna stödja och motivera barn att hantera sin situation. Syftet med studien var att beskriva barns erfarenheter av att leva med diabetes. Litteraturstudie som metod användes och systematiska sökningar gjordes i databaserna PubMed, Cinahl, PSYCINFO och ELIN@kalmar. Även manuell sökning genomfördes. Sökorden som användes var diabetes, child*, adolescent, experience och living. Sammanställningen av resultatet visade att barn med diabetes hade en vilja att vara som andra. Att anpassa sig till sina jämnåriga var en viktig del i barnens liv. Trots anpassning erfor barnen att de behandlades annorlunda i vissa situationer. Stort ansvar och stor självständighet var något som barnen hade erfarenhet av. De flesta upplevde sig ha större mognad än sina jämnåriga. Barnen erfor även stort stöd från föräldrar, vänner, sjukvårdspersonal och andra barn med diabetes. De förträngde ofta sin sjukdom och dess konsekvenser. Barnen upplevde ofta frustration och kom ofta i konflikt med andra. Det är viktigt att sjukvårdspersonal bekräftar barnen genom att stödja och motivera dem i sin egenvård och därigenom också minska risken för att de misskötar sin diabetes och undviker komplikationer.
|
Page generated in 0.297 seconds