111 |
Hur mår unga kvinnor vid omvårdnadsprogrammet i Sundsvall? : - en kvantitativ studieDevall, Anne, Thorn, Annica January 2008 (has links)
<p>Växande samhällskrav gör att unga kvinnor mår allt sämre. Psykiska problem är dubbelt så vanligt bland unga kvinnor jämfört med unga män visar allt fler rapporter. Den psykiska ohälsan bland barn och ungdomar har ökat markant sedan 1990-talet. Det är framför allt flickor och unga kvinnor som mår dåligt.Forskningen har visat att nära hälften av flickorna på högstadiet och gymnasiet är</p><p>drabbade av stressrelaterade psykosomatiska besvär som magont, huvudvärk eller sömnproblem. Syftet med denna studie är att beskriva och analysera unga elevers psykiska hälsa vid ett specifikt gymnasieprogram, vid en specifik gymnasieskola.För ändamålet användes en kvantitativ metod med deskriptiv inriktning. Resultatet av denna undersökning har visat att eleverna besväras av psykosomatiska problem</p><p>mer frekvent än riksgenomsnittet. Slutsatsen är emellertid att det behövs fortsatt forskning och arbete inom området gällande psykosomatiska besvär bland unga individer.</p>
|
112 |
Ensam i ett okänt land – hur fyra finska krigsbarn minns sina upplevelser i Sverige under andra världskrigetDahlborg, Camilla January 2008 (has links)
<p>Förevarande kvalitativa studie hade som syfte att få fördjupade kunskaper om hur det kan upplevas att komma som ensamt flyktingbarn till ett okänt land, samt hur man idag som vuxen ser tillbaka på dessa upplevelser. Materialet analyserades med hjälp av meningskategorisering i en hermeneutisk ansats och grundade sig på halvstrukturerade intervjuer med fyra finska krigsbarn vilka idag uppnått pensionsålder. Resultatet visade skilda upplevelser vilka kan förstås genom olika bemötanden från fosterfamiljernas sida, hemförhållanden, ålder vid tiden för separation från föräldrarna, vistelsetid i det nya landet eller kontakt med biologiska föräldrar. Upplevelserna förefaller ha verkat traumatiserande för den enskilde individen vilket lett till konsekvenser i vuxen ålder. Koncentrationssvårigheter, separationsångest, rädslor, svårigheter att lita på andra och dålig självkänsla är några av följderna men även positiva konsekvenser såsom anpassningsförmåga, har nämnts i intervjuerna. Trots detta har intervjupersonerna levt till synes normala liv där begreppet ”känsla av sammanhang” (KASAM) användes som en förståelsemodell.</p>
|
113 |
”Jag har alltid trott att det finns något men inte hittat något” : Att leva alternativa diskurser / “I have always believed there was something but never found it” : Living alternative discoursesSuurhasko, Kai January 2007 (has links)
<p>Uppsatsen handlar om tre informanter som intervjuats angående sin syn på alternativa behandlingar och alternativa diskurser i kontrast till dominerande diskurser inom medicin och samhälle. Viktiga avsnitt rör till exempel sådant som vad är healing, hur kan en behandling gå till, grundläggande synsätt i alternativa diskurser och hur man ser på sjukdom.</p> / <p>This paper is about three informants. I have interviewed them in the context of their views about alternative discourses in contrast to the dominating discourses in medicine and society. Important parts in the paper touch healing, how treatment is carried out, basic thinking in alternative discourses and how disease is perceived?</p>
|
114 |
Hur mår du? : En intervjuundersökning om elevers upplevelse av hälsaFyrlund, Ida, Svedenfors, Frida January 2009 (has links)
<p><strong><p>Sammanfattning</p><p>Denna studie beskriver hur elever, i skolår fem, uttrycker hälsa utifrån Antonovsky´s begrepp KASAM, en känsla av sammanhang. Genom en kvalitativ intervjustudie med öppna intervjufrågor, i grupper om tre elever, har eleverna samtalat om vad hälsa innebär för dem. Syftet med studien var att få eleverna att sätta ord på sina egna tankar kring hälsa. Resultatet visar att de har ganska goda kunskaper om vad hälsa innebär. De sätter dock inte in denna kunskap, i en övergripande beskrivning kring vad som ger känsla av sammanhang, i den egna livssituationen.</p></strong></p>
|
115 |
Upplevelser av coping och salutogena faktorer bland hjärt-lungsjuka män : En intervjustudieJönson, Tomas January 2008 (has links)
<p>Denna rapport var en kvalitativ intervjustudie om coping och salutogena faktorer bland fem hjärt- lungsjuka män. Syftet var att få ökad förståelse om vilka olika copingstrategier män använde för att hantera sin sjukdom och leva ett hälsosamt liv. Vidare ville författaren belysa olika faktorer som var salutogena och var av betydelse för copingförmågan i informanternas liv. Genom att lyfta fram den individuella variansen var förhoppningen att dessa faktorer och copingsstrategier skulle belysas. Detta ansågs ha betydelse för vilka faktorer som bland annat vårdpersonal inom rehabilitering av hjärt-lungsjuka män kunde stärka ännu mer. Intervjuerna analyserades genom innehållsanalys. Utifrån coping samt salutogena teorier formades tre teman från intervjumaterialet och under dessa bildades olika kategorier. I kategorierna belystes särskilt att olika aktiviteter och sociala faktorer var några av de viktiga sätten att hantera sjukdomen och bidra till hälsa. Sociala faktorer ingick på något sätt i alla teman; Copingsstrategier, Faktorer av betydelse för copingförmågan samt temat Salutogena faktorer. Aktiviteter av olika slag fanns med i temana Copingstrategier samt Salutogena faktorer. Sociala faktorer och aktiviteter spelade därför en roll i flera perspektiv. Hjärt-lungföreningen var även en viktig kugge på många sätt, bland annat då den innebar en social gemenskap, olika aktiviteter samt utbildning om sjukdomen för informanterna.</p>
|
116 |
KASAM´s betydelse för de äldre i avseende på livskvalitet, välbefinnande och hälsa : - en litteraturstudieNordenhjälm, Sara, Wilén, Erika January 2010 (has links)
<p><strong>Syftet</strong> med litteraturstudien var att beskriva vad starkt respektive svagt KASAM betyder för livskvalitet, välbefinnande och hälsa bland äldre (60 år och äldre). Studien designades med en deskriptiv ansats. <strong>Metoden</strong> var att systematiskt söka litteratur i databaserna; Medline, CINAHL samt Vård i Norden, detta kompletterades även med manuella sökningar. Femton artiklar som motsvarade syftet och inklusionskriterierna granskades och analyserades. <strong>Resultatet</strong> visade att KASAM hade signifikanta samband med de äldres upplevda livskvalitet, välbefinnande och hälsa. Antalet sjukdomar och fysiska begränsningar hade en liten inverkan på de äldre om de hade ett starkt KASAM, då KASAM hade ett svagt samband med den objektiva hälsan och ett starkt samband med den subjektiva hälsan. KASAM var den faktor som bäst förutsåg hur de äldre upplevde sin livssituation. De äldre som hade ett starkt KASAM upplevde även tillfredställande socialt stöd, som hade en stor inverkan på deras välbefinnande. De äldre med svagt KASAM hade även låg livskvalitet och försämrat allmäntillstånd. <strong>Slutsatsen</strong> var att om vårdpersonal kan stärka de äldres KASAM kommer även de äldres livskvalitet, välbefinnande och hälsa förbättras.</p>
|
117 |
Möjliga själv : Samband med personlighet och känsla av sammanhang!Andersson, Johanna January 2008 (has links)
<p>Syftet med föreliggande studie är att undersöka om möjliga själv är relaterade till personlighet och känsla av sammanhang samt huruvida kön och ålder påverkar dessa relationer. Studien genomfördes på kadetter genom en enkätundersökning. Enkäten bestod av bakgrunds frågor, yrkesrelaterade möjliga själv (The Possible Selves Statements Test), personlighet (The Five Factor Personality Inventory) och känsla av sammanhang (KASAM). Resultatet visar att kluster (K-means) av personlighetsprofiler inte skiljer sig signifikant åt vad gäller möjliga själv, däremot uppvisades skillnader mellan personlighetsprofilerna vad gäller känslor och förväntningar kring möjliga själv. Liknande resultat erhölls avseende relationen mellan KASAM och möjliga själv. Kön och ålder påverkar inte dessa relationer.</p> / <p>The aim of this thesis is to study if possible self is related to personality and sense of coherence, and if gender and age has any influence on those relationships. A questionnaire was distributed to cadets. It contained background, work related possible selves (The Possible Selves Statements Test), personality (The Five Factor Personality Inventory) and sense of coherence (KASAM). The results showed that different clusters (K-means) of personality profiles do not differ significantly in possible selves. Differences were found between the personality profiles considering feelings and expectations around possible selves. Similar results were found considering the relationship between sense of coherence and possible selves. Gender and age didn’t influence those relationships.</p>
|
118 |
Meditation och konflikthanteringWallin, Lou January 2007 (has links)
<p>Can meditation aid in a situation of conflict? This paper answers that question.</p><p>The reason I chose to examine this topic is due to own positive experiences that convinced me of the link between meditation and conflict resolution. I wish to bring more light on this topic and to faciliate further research within the area.</p><p>Through analyzing material on meditation, meditation and emotion and emotion and conflict, I find here that some of the effects of meditation has a positive effect on our emotions and also that we can work through meditation to learn about the way we act on our emotions and also how we can learn to act to our advantage. I also show how emotions play a vital role in conflicts between individuals and groups and that it is most urgent that we use what means we have to work conflict to our best use. I believe that conflict has it’s place in society and that good things can come from it, but that we can work with the conflict so that it does not escalate out of proportion. I believe a peaceful environment enhances the possibility for people to live a healthy life and enables us to develop.</p><p>This paper focuses on conflict between people and groups, not inner conflict, which would also be interesting to explore in this context.</p><p>I argue that meditation with advantage could be used in areas like, school, the military etc.</p>
|
119 |
Att leva med Aspergers syndrom : Ur ett individperspektiv / Living with Aspergers syndrome : From an individual perspectiveLinares, Magaly, Evers, Zahira January 2009 (has links)
<p><p>Bakgrund: I Sverige är prevalensen av diagnosen Aspergers syndrom cirka 7,2 till 11 per 10 000 individer. Aspergers syndrom definieras som ett omfattande tillstånd med flera typiska drag från det autistiska spektrumet men med en normal eller hög intelligensnivå. Genom att beskriva hur det är att leva med Aspergers syndrom kan en ökad förståelse uppnås för denna typ av sociala och känslomässiga svårigheter. Syfte: Att belysa hur det är att leva med Aspergers syndrom ur ett individperspektiv. Metod: Studien utfördes som en allmän litteraturstudie och elva vetenskapliga artiklar granskades kritiskt, analyserades och resulterade i fem kategorier. Resultat: Resultatet visade att personer som lever med Aspergers syndrom har: en önskan att passa in i samhället, svårigheter att etablera relationer, svårigheter med kommunikation, upplever emotionella hinder samt har ett stort behov av familjens stöd. Slutsats: En ökad kunskap om hur det är att leva med Aspergers syndrom kan underlätta för sjuksköterskor att samarbeta och kommunicera med personer som lider av detta syndrom</p></p>
|
120 |
Fånga dagen - frigör morgondagen : Unga kvinnors uppfattning av ett gott livOmberg, Lisbet, Sjökvist, Birgitta January 2007 (has links)
<p>Den forskning och de myndighetsutredningar som finns kring unga kvinnors hälsa är överlag fokuserade på frånvaro av hälsa med utgångspunkt från sjukdom. Syftet med studien var att beskriva unga kvinnors uppfattning om det goda livet samt vilka faktorer som främjade ett gott liv för unga kvinnor. Studien har en deskriptiv design inspirerad av fenomenologin. En kvalitativ intervju i samtalsform genomfördes med sexton kvinnor. Urvalet gjordes i en liten bruksort och stadsdelar i en större stad. En intervjuguide med tre teman användes.</p><p>Resultatet visade att ett gott liv för unga kvinnor var ett liv i balans. Balanserande förhållanden var förändring/utveckling och kontroll. Det goda livet innehöll positiva känslor som glädje, förnöjsamhet och känslan av att duga. Det innefattade också tillfredställda behov och aktiva handlingar. Behoven var trygghet, bekräftelse, nära relationer, frihet, samhällsstöd och materiella tillgångar. Aktiva handlingar var omsorg om sig själv och andra, utveckling och strategiska mål. De unga kvinnorna, som var i åldern 18-24 år, önskade både förändring och kontroll i livet. Det var balansen däremellan som utgjorde själva kärnan i det goda livet.</p>
|
Page generated in 0.0447 seconds