Spelling suggestions: "subject:"metacognition.""
41 |
Framgångsrik läsförståelseundervisning : - En systematisk litteraturstudieSmedby, Sara, Bringsén, Filippa, Nilsson, Boel January 2024 (has links)
Flera internationella studier som PIRLS och PISA visar att svenska elever har en allt sämre läsförståelse. Läsningen på mellanstadiet präglas av ett allt större behov av att utveckla läsförståelse. Den skönlitterära läsningen kräver en särskilt sorts läsande som kännetecknas av en öppenhet, där läsare i högre grad utforskar horisonter och där budskap inte alltid är givna. Syftet med denna systematiska litteraturstudie är att undersöka hur läsförståelseundervisning av skönlitteratur kan genomföras på ett framgångsrikt sätt, för mellanstadieelever i ämnet svenska. Utgångspunkten för studien är nio vetenskapliga artiklar som genom tematisk analys har synliggjort tre bärande teman: undervisningsmetoder, läsförståelsestrategier och metakognition. Litteraturstudiens resultat indikerar att förutsättningen för en framgångsrik undervisning är att läsförståelsestrategier samspelar med en medveten explicit strategiundervisning, där elevers metakognitiva lärande är centralt, för att de ska bli starka och självständiga läsare.
|
42 |
Självbedömning kan det ta plats inom svenskämnets & skrivprocessens ramar? : En studie om självbedömning och dess potentiella inverkan på elevers skrivprocess / Self assessment can it take place within the framework of the Swedish subject and writing process? : A study on self assessment and its' potential on students' writing processGrahn, Anna January 2022 (has links)
AbstractIn upper secondary schools in Sweden senior students of the preliminary academic programs arerequired to plan, structure and write a larger writing assignment named Gymnasiearbetet, (translated to student project, my translation) which should reflect the values and principles of their selected programme. This study has worked with a method called self-assessment and it is aimed to find out if self-assessment can be combined and used alongside this student project. The study used a method named DBR, Design-Based Research, to plan, structure and perform a didactical teaching sequence involving a self-assessment matrix and the students’ projects. Afterwards a follow up questionnaire and interviews evaluated the didactical design and found positive results. However, the participants of the study were too few to be able to draw any further conclusions from the study. This study can suggest further research in the area and predict a positive outcome for using self-assessment within the subject of Swedish.
|
43 |
Stöds Metakognition I Matematikläromedel? / Is Metacognition Supported In Mathematics Textbooks?Andersson, Sara January 2024 (has links)
Då undervisningen i de flesta svenska högstadieskolor utgår ifrån ett komplett matematikläromedel och domineras av individuell räkning i boken så inriktas denna uppsats på att undersöka dessa läromedel. Närmare bestämt på att utforska i vilken utsträckningen de tillhandahåller metakognitiva stöttningar med avseende på egenreflektion. Genom en kvalitativ innehållsanalys av ett antal konsekutiva matematikläromedel försöker uppsatsen bidra med kunskap rörande utsträckningen av metakognitiva uppmaningar såväl som förändringen över tid. Bakgrunden är att forskning, internationella kunskapsmätningar såväl som Skolverket har beskrivit brister i svenska högstadieelevers kunskapsresultat och djupförståelse. Vilket studier rörande självreglering och egenagens har visat att egenreflektion och metakognition kan förbättra. Den insamlade datan tematiseras och analyseras med teori inkluderande other regulation samt lärandeteorier utgående från Vygotskij gällande språk som verktyg i inlärningen. Resultatet visar att det i alla utgåvorna funnits sådana metakognitiva uppmaningar i de elevaktiva delarna av boken men att de över tid ökat avsevärt samt förändrat karaktär. Den stora ökningen tycks antyda en medvetenhet hos författarna angående vikten av elevers egenreflektion och språkanvändning för att tillägna sig kunskaper och se sammanhang i matematiken. Uppmaningarna bedöms vara en resurs matematiklärare kan använda som ett verktyg för att förbättra elevers metakognition i matematiken.
|
44 |
Nachhaltiges Lernen an der Hochschule: Untersuchungen zu Randbedingungen und Transfereffekten von digitalen Übungstests auf das Behalten von Lehrinhalten / The Testing Effect in the Lecture Hall: How to Adapt it to Individual Characteristics and Situational Circumstances?Glaser, Julia January 2024 (has links) (PDF)
Learning accompanies us throughout our lives, from early childhood education through
school, training and university to learning at work. However, much of what we learn is quickly
forgotten. The use of practice tests is a learning strategy that contributes to the acquisition of
sustainable knowledge, i.e. knowledge that is permanently available and can be retrieved when
it is needed. This dissertation first presents findings from previous research on testing in real
educational contexts and discusses theoretically why certain learner or situational
characteristics might influence the effectiveness of the testing effect. Furthermore, a cycle of
three experiments is presented, which were used to investigate whether the positive effect of
practice tests on retention (testing effect) depends on personal or situational characteristics and
also promotes the retention of lecture content that was not directly tested (transfer) in the context
of regular psychology lectures in teacher training courses. In an additional chapter, feedback
from students on the implementation of the study in the classroom context is examined in more
detail. Finally, the results of the three studies are discussed and placed in relation to the theories
presented. The central conclusion from the studies presented is that the testing effect appears to
be a very effective learning strategy that can be used effectively in university teaching and leads
to better learning outcomes regardless of learner characteristics. However, the practice tests
should cover the entire range of relevant content, as transfer effects to non-tested content are
not to be expected. / Lernen begleitet uns unser Leben lang, von der frühkindlichen Bildung über Schule,
Ausbildung und Universität bis hin zum Lernen im Beruf. Vieles von dem, was wir lernen,
wird aber rasch wieder vergessen. Die Nutzung von Übungstests ist eine Lernstrategie, die
zum Erwerb nachhaltigen Wissens beiträgt, also Wissen, das dauerhaft zur Verfügung steht
und abgerufen werden kann, wenn es benötigt wird. In dieser Dissertation werden zunächst
Befunde aus der bisherigen Forschung zum Testen in realen Bildungskontexten vorgestellt
und theoretisch erörtert, warum bestimmte Lerner- oder Situationsmerkmale die Effektivität
des Testungseffekts beeinflussen könnten. Weiterhin wird ein Zyklus aus drei Experimenten
vorgestellt, anhand derer im Rahmen regulärer Psychologievorlesungen im Lehramtsstudium
erforscht wurde, ob der positive Effekt von Übungstests auf das Behalten (Testungseffekt)
von Personen- oder Situationsmerkmalen abhängt und auch das Behalten von
Vorlesungsinhalten fördert, die nicht direkt getestet wurden (Transfer). In einem
Zusatzkapitel wird Feedback von Studierenden zur Umsetzung der Studie im
Klassenraumkontext näher beleuchtet. Die Ergebnisse der drei Studien werden abschließend
diskutiert und in Bezug zu vorgestellten Theorien gesetzt. Die zentrale Schlussfolgerung aus
den vorgestellten Studien ist die Erkenntnis, dass der Testungseffekt eine sehr wirksame
Lernstrategie zu sein scheint, die sich sinnvoll in der Hochschullehre einsetzen lässt und
unabhängig von Lernermerkmalen zu besseren Lernergebnissen führt. Die Übungstests sollten
aber die gesamte Bandbreite relevanter Inhalte abdecken, da Transfereffekte zu nicht
getesteten Inhalten nicht zu erwarten sind.
|
45 |
Eigenständiger Lernen : durch metakognitive Bewusstheit und Erweiterung des kognitiven und metakognitiven Strategierepertoires /Guldimann, Titus. January 1900 (has links)
Zugl. Diss. Univ. Bern, 1995. / Zugl. Bern, Univ. Diss., 1995. Literaturverz.
|
46 |
Idrottens och föräldraengagemangets betydelse för ungdomar sett ur ett ungdomsperspektivBergnér-Blanck, Lotta, Wiberg-Lundin, Rauni January 2006 (has links)
<p>En kvantitativ studie baserad på en enkätundersökning som genomfördes i Stockholms län och besvarades av 68 idrottande ungdomar, både killar och tjejer, verksamma inom idrotterna fotboll, handboll och innebandy. Studiens syfte var att öka kunskapen och förståelsen av ungdomars egna attityder till sitt idrottande, deras uppfattning om föräldraengagemanget inom idrotten samt deras metakognitiva antaganden om föräldrarnas attityder till deras idrottande. Resultaten visade att majoriteten av ungdomarna började idrotta av eget intresse och att föräldrarnas inflytande i deras val var relativt litet. Däremot hade föräldrarna några viktiga stödjande uppgifter, bland annat att skjutsa till och från aktiviteten. Majoriteten av ungdomarna uppskattade föräldraengagemanget även om det fanns några som tyckte tvärtom. Ungdomarna hade uppfattningen att föräldrarna närvarar vid deras idrottsutövning för att se hur det går för dem. De flesta ungdomar idrottade för att ha roligt men många hade även målet att bli toppidrottare. De framkomna resultaten presenterades under tre teman och analyserades med hjälp av kognitiv teori, metakognitiv teori och socialisationsteori samt jämfördes med andra studier och tidigare forskning i samma eller angränsande ämnen.</p>
|
47 |
"Kan vi lösa problemet tillsammans?" : En systematisk litteraturstudie om samlärande i relation till matematisk problemlösningsförmåga. / "Can we solve the problem together?"Karlberg, Maja, Andersson, Fanny January 2019 (has links)
Denna systematiska litteraturstudie syftar till att undersöka elevers utveckling av matematisk problemlösningsförmåga i relation till samlärande. I studien har 13 vetenskapliga artiklar inkluderats och lästs samt analyserats utifrån ett sociokulturellt perspektiv. Studiens resultat visar att samlärande är fördelaktigt för elevers utveckling av problemlösningsförmågan. Det framkommer även att det metakognitiva samtalet har en stor betydelse för elevers utveckling av problemlösningsförmågan samt att det är något som lärarens och klasskamraters stöttning kan bidra till att utveckla. Studien synliggör också lärarens roll i klassrummet och hur betydelsefull denne är för att förtydliga förväntningar på eleverna samt fungera stöttande i lärprocessen. Slutligen berör också studien uppgiftsutformningens betydelse vid konstruktion av problemlösningsuppgifter.
|
48 |
Metakognitives Wissen Mathematik – Entwicklung und Zusammenhang mit der Mathematikleistung in der Sekundarstufe I / Metacognitive Knowledge on Mathematics – Development and Relation to Mathematics Achievement in Secondary SchoolLingel, Klaus January 2013 (has links) (PDF)
Das Wissen über Kognition oder metakognitives Wissen ist seit den 1970er Jahren Gegenstand der entwicklungspsychologischen Forschung. Besonders umfangreich wurde Entwicklung und Bedeutung des metakognitiven Wissens im Kontext der Gedächtnisentwicklung vom Vorschul- bis ins Grundschulalter untersucht. Das metakognitive Wissen im Inhaltsbereich der mathematischen Informationsverarbeitung ist – trotz elaborierter theoretischer Modelle über Struktur und Inhalt – empirisch weitgehend unerschlossen. Die vorliegende Studie wurde durchgeführt, um systematisch zu untersuchen, wie sich das mathematische metakognitive Wissen in der Sekundarstufe entwickelt, welche Faktoren für individuelle Unterschiede in der Entwicklung verantwortlich sind und in welchem Zusammenhang die metakognitive Wissensentwicklung mit der parallel verlaufenden Entwicklung mathematischer Kompetenzen steht. Zur Klärung der Fragestellungen wurden vier Messzeitpunkte einer breiter angelegten Längsschnittuntersuchung ausgewertet. Der dabei beobachtete Zeitraum umfasste die fünfte und sechste Jahrgangsstufe. Die Stichprobe bestand aus 928 Schülern der Schularten Gymnasium, Realschule und Hauptschule. Die Messinstrumente zur Erfassung der Entwicklungsveränderungen im mathematischen metakognitiven Wissen und der Mathematikleistung wurden auf Grundlage der item response theory konstruiert und mittels vertikalem linking fortlaufend an den Entwicklungsstand der Stichprobe angepasst. Zusätzlich wurden kognitive (Intelligenz und Arbeitsgedächtniskapazität), motivationale (mathematisches Interesse und Selbstkonzept) und sozioökonomische Merkmale (sozioökonomischer Status der Herkunftsfamilie) der Schüler erhoben. Die Lesekompetenz wurde als Methodenfaktor kontrolliert. Entwicklungsunterschiede und -veränderungen im metakognitiven Wissen wurde mit Hilfe von latenten Wachstumskurvenmodellen untersucht. Im beobachteten Zeitraum zeigte sich eine stetige Zunahme des metakognitiven Wissens. Allerdings verlief die Entwicklungsveränderung nicht linear, sondern verlangsamte sich im Verlauf der sechsten Jahrgangsstufe. Individuelle Unterschiede in Ausprägung und Veränderung des metakognitiven Wissens wurden durch kognitive und sozioökonomische Schülermerkmale vorhergesagt. Die motivationalen Merkmale wirkten sich demgegenüber nicht auf den Entwicklungsprozess aus. Geschlechtsunterschiede zeigten sich im Entwicklungsverlauf als Schereneffekt zugunsten der Mädchen. Unterschiede zwischen den Schülern der drei Schularten erreichten bereits zum Eintritt in die Sekundarstufe Signifikanz. Zudem gewannen Gymnasiasten und Hauptschüler im Entwicklungsverlauf stärker an metakognitivem Wissen hinzu als Realschüler. Explorative Mischverteilungsanalysen in der Stichprobe ergaben drei latente Entwicklungsklassen mit jeweils charakteristischem Veränderungsverlauf. Die Klassenzuweisung wurde von der besuchten Schulart sowie kognitiven und sozioökonomischen Schülermerkmalen vorhergesagt. Die Entwicklungsprozesse im mathematischen metakognitiven Wissen und der mathematischen Leistung standen in einem substanziellen, wechselseitigen Zusammenhang. Geschlechts- und Schulartunterschiede blieben ebenso wie die korrelativen Zusammenhänge zwischen den Entwicklungsprozessen auch nach Kontrolle der individuellen Unterschiede in kognitiven, motivationalen und sozioökonomischen Merkmalen erhalten. Die Befunde bestätigen die konstruktivistischen Entwicklungsannahmen der gedächtnispsychologisch geprägten Grundlagenforschung zum metakognitiven Wissen. Zudem wird mit der Untersuchung des mathematischen metakognitiven Wissens in der Sekundarstufe der traditionelle Forschungsfokus inhaltlich erweitert. Das im Rahmen der Studie konstruierte Instrument zur Erfassung des mathematischen metakognitiven Wissens ermöglicht die Untersuchung weiterer, bislang offener Fragen auf dem Gebiet der metakognitiven Entwicklung. / Knowledge about cognition or metacognitive knowledge has been a subject of interest in developmental psychology since the 1970s. The main focus has been on the development and impact of metacognitive knowledge on memory development during preschool and primary school. Despite elaborated theoretical models of structure and content, there is hardly any empirical research on metacognitive knowledge on mathematical information processing. This study investigated systematically the development of mathematical metacognitive knowledge in secondary school, the impact of individual determinants on developmental differences and the relation among the developmental processes in metacognitive knowledge and in mathematical achievement. The analyses were based on data of four measurement points of a larger longitudinal study. The observed time period spanned Grades 5 and 6. The sample included 928 students in the three main tracks of the German secondary educational system (academic, intermediate and vocational track). The instruments used to assess developmental changes in mathematical metacognitive knowledge and mathematics achievement were constructed according to the item response theory. In order to consider the developmental progress of the sample, instruments were consecutively adapted by vertical linking. Additionally, cognitive (intelligence and working memory capacity), motivational (mathematical interest and self-concept) and socioeconomic (socioeconomic status of family) traits were assessed. Reading competency was controlled as method factor. Developmental differences and changes in metacognitive knowledge were analyzed by latent growth curve models. The sample showed a continuous growth in metacognitive knowledge. The developmental progress, however did not proceed linearly, but decelerated during the course of Grade 6. Cognitive and socioeconomic traits predicted developmental differences and changes in metacognitive knowledge. Motivational traits, though, had no impact on the developmental process. Gender differences showed up as differential gains in favor of female students. Right at the first measurement point, effects of school tracking were significant. Over the observed period, students of the academic and the vocational track achieved a stronger growth in metacognitive knowledge than students in the intermediate track. Explorative mixture distribution modeling resulted in three latent classes of developmental change. The class allocation was predicted by school track, cognitive and socioeconomic traits. The developmental processes of mathematical metacognitive knowledge and mathematics achievement were bidirectionally related. Developmental differences in both grouping variables, gender and school track, as well as correlational relations between the observed developmental processes remained significant under control for students´ cognitive, motivational and socioeconomic traits. These findings essentially confirm the constructivist assumption of metacognitive knowledge development as postulated in memory research. Additionally, the investigation of mathematical metacognitive knowledge in secondary school widens substantially the traditional focus of research. The instrument to assess metacognitive knowledge which was constructed as part of this study allows future research in the field of metacognitive development.
|
49 |
Att skapa motivation i det matematiska lärandet : Lärarens medel att engagera gymnasieelever ur ett metakognitivt perspektivEnroth, Josefin, Nylén, Matilda January 2008 (has links)
<p>Avsikten med studien är att undersöka om, och i så fall hur, ett metakognitivt arbetssätt kan förbättra elevers matematiska förståelse och om det också kan öka deras motivation inom matematik. Enligt forskning är metakognition en förutsättning för tänkande, kognition. Närmare 60 gymnasieelever har fått prova på ett metakognitivt arbetssätt. Resultatet av undersökningen visar på en bristande metakognitiv förmåga hos flertalet elever. Det visar också på att det finns ett samband mellan metakognitiv förmåga och hur lustfyllt ämnet är för eleven, hur stort självförtroende eleven har och hur viktigt ämnet upplevs.</p>
|
50 |
Lära genom portfolio-men vad? : En kvalitativ studie om några elevers lärande med portfolio som redskap och metodJakobsson, Anna, Markus, Catarina January 2008 (has links)
Högskolan i Jönköping Högskolan för lärande och kommunikation D-uppats Lärande 91-120 hp. Abstract Anna Jakobsson & Catarina Markus Lära genom portfolio – men vad? – En kvalitativ studie om några elevers lärande med portfolio som redskap och metod År: 2008 Antal sidor: 47 I föreliggande studie är huvudsyftet att utveckla kunskap om elevers och pedagogers kvalitativt skilda uppfattningar av vilket lärande som elever utvecklar genom arbete med portfolio. I ett vidare syfte jämförs skillnader och likheter av uppfattningar. Bakgrunden sammanfattar kort vad portfolio kan innebära. Forskning kring reflektion, metakognition, värdering och bedömning kopplas som centrala element till portfolioarbetet. Studiens teoretiska utgångspunkt är den fenomenografiska forskningsansatsen och som metod har använts en halvstrukturerad intervjuform. Undersökningsgruppen innefattar nio elever i år 5- 6, samt fem pedagoger. Resultatet visar på kvalitativa skillnader i uppfattningar av vilket lärande som utvecklas hos elever genom portfolioarbete. Detta redovisas i fem kategorier: att lära sig reflektera, att lära sig värdera, att lära sig ta ansvar, att lära sig strukturera och personlig utveckling. Skillnader och likheter i uppfattningar mellan elever och pedagoger, elever och elever samt pedagoger och pedagoger belyses i en avslutande jämförelse i resultatdelen. Diskussionen följer upp resultatet och tar i ett vidare perspektiv upp tankar kring bland annat reflektion och kunskapsvärdering. Vidare diskuteras förhållningssätt kontra metod, portfolions utformning och tidsaspekt. i förhållande till denna. Sökord: portfolio, reflektion, metakognition, värdering, bedömning Postadress: Högskolan för lärande och Kommunikation Gjuterigatan 5 Box 1026, 551 11 Jönköping Phone: 036-101000
|
Page generated in 0.1138 seconds