Spelling suggestions: "subject:"abord"" "subject:"nyong""
1 |
Är din bror obror? : En studie av ordförståelsen och användningen av nyordEbba, Abelsson January 2016 (has links)
I denna studie undersöks hur ett urval av nyorden från Språkrådets nyordslista från 2015 förstås och används av svenska språkbrukare, samt om det finns någon skillnad i nyordsförståelsen- och användandet bland kvinnor och män. Tio nyord valdes ut och undersöktes med hjälp av en enkät. I enkäten fick informanterna svara på hur frekvent de stött på nyordet, om de använder sig av nyordet, om de förstår sig på nyordet och slutligen fick de svara på en öppen fråga där de själva fick definiera nyordet. I och med att informanturvalet gjordes genom ett bekvämlighetsurval blev informantgruppen väldigt homogen och på så vis kan inga generella slutsatser dras från undersökningen. Resultatet visade att ordens användning och förståelse var mycket varierad. Somliga nyord användes av majoriteten av informanterna och andra användes och förstods inte överhuvudtaget. Nyord som inte användes visade sig dock vara ord som kan ses som samtidsmarkörer. Studien visade inte heller på några större skillnader bland manligt och kvinnligt språkbruk utan de skillnader som kunde ses var i de flesta fallen marginella, med några få undantag. I undersökningen presenteras också tidigare forskning gällande nyordsförståelse och användning samt en bakgrundspresentation av nyord, Språkrådets nyordslista, nyordsbildning, slangord, och språkförändring.
|
2 |
Döstäda, eldost och popcornhjärna : En studie av användningen av nyordSöderman, Ingela January 2021 (has links)
I den här studien undersöks användningen av ett urval av nyord ur Språkrådets nyordslistor från 2015–2019. Syftet med undersökningen är att se hur stor kännedomen om nyord är, hur väl de kan förklaras, hur utbredd användningen är samt om det finns skillnader i användning mellan olika åldersgrupper. Undersökningen har gjorts i form av en webbaserad enkät med 170 medverkande informanter. Resultatet visar att informanternas kännedom om de undersökta nyorden är ganska låg och att deras rapporterade användning av nyord är ännu lägre. Störst kännedom har de äldsta åldersgrupperna och det är också de informanterna som i störst utsträckning använder nyorden. Slutsatsen blir att den här undersökningen bekräftar tidigare undersökningars resultat kring användningen av nyord. Dock bekräftas inte uppfattningen att det främst är ungdomar som känner till och använder nyord.
|
3 |
Nybildade ord i Astrid Lindgrens böckerHanzén, Maria January 2005 (has links)
<p>Syftet med denna uppsats är att lingvistiskt kartlägga, beskriva och analysera nybildningar av ord i några av Astrid Lindgrens barn- och ungdomsböcker. Undersökningen behandlar främst ordklasstillhörighet, ordbildningssätt och några semantiska aspekter hos nybildningarna. Även det karakteristiska med de nya ordbildningarna i respektive bok analyseras samt förhållandet mellan nybildningarna och barns sätt att skapa nya ord.</p><p>Frågeställningarna var följande:</p><p>- Vilka nybildningar av ord förekommer i Astrid Lindgrens böcker?</p><p>- Hur förhåller sig nybildningarna till traditionella sätt att nybilda ord i svenskan?</p><p>- Hur kan nybildningarna semantiskt förklaras?</p><p>- Vad är karakteristiskt för nybildningarna i de olika böckerna?</p><p>För att få svar på frågorna inventerades med hjälp av närläsning ord ur fjorton av Astrid Lindgrens böcker. Orden analyserades sedan systematiskt med hjälp av en mängd olika ordlistor för att så fastställa om de har funnits i svenska språket vid den tid då böckerna skrevs eller ej. De ord som klassades som nybildningar kategoriserades sedan i ordklass och ordbildningssätt och analys av några olika semantiska aspekter gjordes. De semantiska aspekterna avsåg egenskaper hos förleder i sammansättningar, genomskinlighet, polysemi, bildlig betydelse och förekomst av komplikationskomposita. Slutligen gjordes en översikt över det karakteristiska i nybildningarna i varje bok.</p><p>Resultatet visar att Astrid Lindgrens sätt att nybilda ord väl överensstämmer med de ordbild-ningssätt som är vanliga i svenskan samt att den mest frekventa formen av nyord är substantiviska sammansättningar. Förekomsten av ord med flertydig och bildlig innebörd är stor vilket också medför att många av orden är kontextberoende. Karakteristiken i de olika böckerna påvisar att Astrid Lindgren bildar ord genom att hitta på eller vränga ord liknande det sätt som är brukligt för barns sätt att bilda ord.</p>
|
4 |
Nyorden som speglar nutiden : En korpusundersökning av hur 37 nyord har etablerat sig i svenskt skriftspråk / The New Words That Reflect the Present : A corpus analysis of how 37 new Swedish words have been established in the Swedish languageWikström, Sanna January 2017 (has links)
Syftet med denna uppsats är undersöka 37 nyord från 2015 års nyordslista och få svar på hur de har etablerats i svenskt skriftspråk. För att genomföra undersökningen har jag använt mig av Språkbankens korpusverktyg, där jag bland annat har tagit reda på i vilken utsträckning nyorden används baserat på hur många sökträffar de har, samt i vilka sammanhang de förekommer. I syfte att komplettera mina resultat har jag även gjort sökningar på Google. Utifrån sökresultaten har jag jämfört nyorden och delat in dem i olika grupper baserat på antal sökträffar, därefter har jag analyserat nyorden i respektive grupp för att hitta en gemensam nämnare och ett mönster. Resultatet från min undersökning visar att nyorden tenderar att förekomma i störst utsträckning på webbplatserna Twitter och Flashback. Av de nio nyord som har blivit mest etablerade är några lånord från engelskan medan några har kopplingar till samhällsfrågor och en ny innovation. De fyra som fick flest sökträffar har gemensamt att de är etablerade i en tidigare betydelse. Nyordslistan 2015 präglas av lånord, sammansättningar samt politik- och teknikrelaterade ord som speglar vår nutid.
|
5 |
Pluralböjning av engelska nyord : En studie av språkanvändares pluralböjning av nyord i förhållande till Språkrådets rekommendationer. / Plural inflection of new loanwords from English. : A study of speakers’ use of plural inflection in relation to recommendations from The Swedish Language Council.Gosende, Elin January 2020 (has links)
I denna studie undersöks, med hjälp av en enkät, hur språkanvändare pluralböjer ett urval engelska substantiv som är nya i svenskan. Substantiven är hämtade ur Språkrådets nyordslistor publicerade mellan 2014 och 2019. Dessutom undersöks huruvida språkanvändarnas val av böjningsformer överensstämmer med Språkrådets rekommendationer, och om språkanvändarnas kännedom om, samt förståelse av de utvalda nyorden, påverkar val av böjningsform.Resultatet visar att användningen av s-plural är utbredd hos språkanvändarna och att böjningsformen vållar problem när orden sedan ska böjas i bestämd form plural. Tidigare forskning som visar att s-pluralen är utbredd i det svenska språket bekräftas därmed i denna studie. Studien visar även att Språkrådets rekommendationer inte efterföljs av informanterna, med få undantag. Dessutom visar studien att språkanvändarnas kännedom om de utvalda nyorden varierar mellan de undersökta orden. Majoriteten av informanterna uppger att de sällan använder de utvalda nyorden. De ord som språkanvändarna använder är de ord som många känner till sedan tidigare. Några tydliga mönster som visar att språkanvändarnas val av böjningsformer påverkas av huruvida de känner till eller använder nyorden kan inte urskiljas.
|
6 |
Nybildade ord i Astrid Lindgrens böckerHanzén, Maria January 2005 (has links)
Syftet med denna uppsats är att lingvistiskt kartlägga, beskriva och analysera nybildningar av ord i några av Astrid Lindgrens barn- och ungdomsböcker. Undersökningen behandlar främst ordklasstillhörighet, ordbildningssätt och några semantiska aspekter hos nybildningarna. Även det karakteristiska med de nya ordbildningarna i respektive bok analyseras samt förhållandet mellan nybildningarna och barns sätt att skapa nya ord. Frågeställningarna var följande: - Vilka nybildningar av ord förekommer i Astrid Lindgrens böcker? - Hur förhåller sig nybildningarna till traditionella sätt att nybilda ord i svenskan? - Hur kan nybildningarna semantiskt förklaras? - Vad är karakteristiskt för nybildningarna i de olika böckerna? För att få svar på frågorna inventerades med hjälp av närläsning ord ur fjorton av Astrid Lindgrens böcker. Orden analyserades sedan systematiskt med hjälp av en mängd olika ordlistor för att så fastställa om de har funnits i svenska språket vid den tid då böckerna skrevs eller ej. De ord som klassades som nybildningar kategoriserades sedan i ordklass och ordbildningssätt och analys av några olika semantiska aspekter gjordes. De semantiska aspekterna avsåg egenskaper hos förleder i sammansättningar, genomskinlighet, polysemi, bildlig betydelse och förekomst av komplikationskomposita. Slutligen gjordes en översikt över det karakteristiska i nybildningarna i varje bok. Resultatet visar att Astrid Lindgrens sätt att nybilda ord väl överensstämmer med de ordbild-ningssätt som är vanliga i svenskan samt att den mest frekventa formen av nyord är substantiviska sammansättningar. Förekomsten av ord med flertydig och bildlig innebörd är stor vilket också medför att många av orden är kontextberoende. Karakteristiken i de olika böckerna påvisar att Astrid Lindgren bildar ord genom att hitta på eller vränga ord liknande det sätt som är brukligt för barns sätt att bilda ord.
|
7 |
”Kvinnor frågar och frågar och männen pratar och pratar…” : Språkvetenskaplig innehållsanalys av attityder till nyordet frågestrejkaLindberg, Denise, Hellgren, Julia January 2017 (has links)
No description available.
|
8 |
Nyord - passé eller succé? : En undersökning om hur 2010 års nyord etablerat sig i dagens samhälle / New words - to be or not to be? : A survey of the new words from 2010 and their establishment in today's societyLönnfors, Linda January 2021 (has links)
Syftet med denna undersökning är att belysa 10 utvalda nyord från 2010 års nyordlista. Detta för att ta reda på om det är möjligt att dra slutsatser kring hur orden etablerats sett till användningsfrekvens samt kontext. Den huvudsakliga metoden bestod av korpusundersökningar där användningsfrekvensen för nyorden mättes och de vanligaste kontexterna analyserades. Resultaten från undersökningen visar bland annat att användningsfrekvensen i de flesta fall verkar ha stor betydelse för nyordens etablering. Vidare konstaterades också att olika kontexter i vilka nyorden vanligtvis förekom skapade olika goda chanser för etableringen. Den huvudsakliga slutsatsen jag kom fram till var att användningsfrekvensen ofta spelar en avgörande roll för nyordens etablering även om det finns undantag. Ord kan till exempel vara upptagna i Svenska Akademiens Ordlista trots låg användningsfrekvens i korpusundersökningarna. Ytterligare en slutsats var att kontexterna nyorden generellt förekommer i spelar en viktig roll men att det talade språket likväl tycks kunna vara en anledning till nyordens etablering. Det talade språket kan inte mätas i en sådan här typ av underökning och således orsakas en viss felmarginal.
|
9 |
Feministpappa, selfie, kungspudel och vinstvarning : En enkätstudie av 54 nyord i svenska språket under 2000-talet gällande ordkännedom, användningsfrekvens och nyordens etablering i svenskanBidemo, Kajsa January 2017 (has links)
Syftet med den här undersökningen är att studera nyordsbildning, närmare bestämt 54 nyord från 2000-talet, för att se om nyorden har etablerat sig i det svenska språket, i Svenska akademins ordlista. Jag har genomfört en enkätundersökning i regionen Mälardalen där 100 informanter har svarat på frågor om kännedom, användningsfrekvens och nyordens etablering i svenskan. Resultatet av studien visar att informanterna har låg kännedom och låg användningsfrekvens av nyorden. Vidare visar resultatet att endast 8 av 54 nyord har etablerat sig i det svenska språket. Slutsatsen är att informanterna har högre kännedom och högre användningsfrekvens av engelska lånord men överlag tror de att mer än hälften av alla nyord kommer att etablera sig i det svenska språket i framtiden.
|
10 |
Kramtjuv, mobilzombie, douche och sekundärkränkt : Frekvensanalys av orden från Nyordslistan / Kramtjuv, mobilzombie, douche and sekundärkränkt : Frequency analysis of the words from the NyordslistanWidman, Camilla Villemo January 2020 (has links)
The purpose of this essay is to examine which of new words presented in Nyordslistan are established in the language since 2012. Source text for this essay are seven Nyordslista published between 2012 and 2018. The study analyses the frequency of the new words in newspapers and on Twitter using two databases, Mediearkivet and Korp. The new words are divided in following categories: established words, common words, rare words and dead words. The analysis shows that 17 words from the lists are established in the newspapers and 16 are established on Twitter. 12 of those are mutual for both newspapers and Twitter. The rest of the established new words are still established but not in both forums. Common words contain 38 and 22 new words respectively. The biggest category is rare words; more than 50% words from each Nyordslista end up being rare and not established. Dead words is a small category that contains few words from Nyordslista 2012 to 2014 (with one word from 2015). It’s determined in the theory chapter that frequency, distribution and meta signals are of great importance for determine the degree of establishment of the new word. Meta signals are used to introduce the word and its spelling, meaning and conjugation to readers in order to establish familiarity with the word and to ensure that the word is used in the same way by all readers. This is clearly evident in this study that established words frequency the year they are presented in Nyordslista contain below 30% meta discussion about the word while the frequency of common words contains between 30 and 80% meta discussion. / Syftet med denna studie är att undersöka vilka av de svenska nyorden som har etablerat sig i svenska tidningar samt Twitter sedan 2012. Uppsatsens källmaterial är nyordslistor som publicerats av Språkrådet mellan åren 2012 och 2018. Studien bygger på analys av nyordens frekvens i svenska tidningar samt Twitter med hjälp av Mediearkivet samt Språkbankens Korp. Undersökningen visar att 17 respektive 16 nyord har etablerats i tidningar respektive Twitter. 12 av dessa ord är gemensamma för båda källorna. De resterande etablerade orden är etablerade fast i varsitt forum. Kategorin vanliga ord innehåller 38 nyord i svenska tidningar respektive 22 nyord på Twitter. Den utan tvekan största kategorin är sällsynta ord. Mer än hälften av de ord som presenteras i Nyordslistan slår aldrig igenom och etableras utan används sporadiskt under året. Det är inte många ord som ingår i kategorin döda ord, speciellt inte från senare års nyordslistor, det är främst från 2012 till 2014 som de döda orden kommer från. Teorikapitlet i uppsatsen fastställer att spridning och användningsfrekvens är väsentliga för ordens etablering i svenskan. Metasignaler används för att introducera orden, dess stavning, böjning och betydelse. Det märks tydligt i undersökningen av metadiskussion; hos de etablerade orden utgör metadiskussionen under 30% av ordets frekvens det året som ordet introducerades i Nyordslistan medan vanliga ord har en stor andel ord med metadiskussion, mellan 30–80%.
|
Page generated in 0.0269 seconds