Spelling suggestions: "subject:"hälsoundervisning"" "subject:"hälsoundervisningen""
1 |
Systematisk analys och lösning av pianistiskt tekniska problem : instuderingsmodell tillämpad på F. Chopins etyder op. 25 /Eriksson, Helene, January 2006 (has links)
Diss. Örebro : Örebro universitet, 2006. / CD i ficka.
|
2 |
Att komma ikapp : notläsning för pianisterTörnheden, Thomas January 2011 (has links)
No description available.
|
3 |
Pianisters tekniska utveckling : vägen till ett eftersträvat uttryckAxelsson, Andreas January 2015 (has links)
No description available.
|
4 |
Att lära musikteori genom pianospel : En kvalitativ studie om hur fyra pianopedagoger vid olikamusik-och kulturskolor använder pianot i musikteorilärandeför högstadieeleverMichail, Faiez January 2020 (has links)
Syftet med denna studie handlar om att undersöka hur några pianopedagoger vid några kommunala musik- och kulturskolor resonerar om möjligheten att använda pianoinstrumentet som verktyg för att utveckla sina elevers kunskap i musikteori. I den kvalitativa studien ingår fyra pianopedagoger som är verksamma vid olika musik-och kulturskolor i Sverige. I studien undersöker jag hur pianopedagogerna planerar sin undervisning och vilka metoder de använder. Studiens teoretiska perspektiv utgår från sociokulturell teori som fokuserar på utveckling och lärande, då mediering, utvecklingszon och redskap har tolkats i undervisningssituationer som pianopedagogerna beskriver vid intervjuerna. Det empiriska materialet har analyserats efter analysmetoden fenomenografi. Resultatet visar att elevers eget intresse och förutsättningar påverkar undervisningssätt hos pianolärarna. Det ses att pedagogiska aspekter prioriteras ofta under lektionernas konkreta situationer. Resultatet visar också två olika förhållningssätt hos pianopedagoger som varierar mellan det traditionella sättet att introducera sina elever till nya moment vid undervisningen och andra metoder såsom digitala verktyg och musikaliska upplevelser. Resultatet av de medverkande pianopedagogerna visar att det finns en vilja och förhållningssätt bland pianopedagogerna att använda pianots egenskaper som metod i undervisningen men att den metoden inte tillämpas i undervisningssituationen. Det finns motsättningar mellan traditionella drillandet av att lära sig musikteori och det informationsteknologiska som öppnar upp för andra sätt att lära sig spela piano, och det finns utmaningar för pianopedagogerna att lära ut musikteori från grunden då eleverna i första hand vill lära sig spela låtar och inte grundläggande musikteori.
|
5 |
”Jag har inte gjort läxan” : En studie av den didaktiska interaktionen mellan lärare och elev i enskild pianoundervisning.Wämmerfors, Marcus January 2023 (has links)
Syftet med uppsatsen är att bilda kunskap om interaktionen mellan lärare och elev i den enskilda pianoundervisningen i eftergymnasial utbildning. Utifrån detta syfte söker jag svara på frågeställningarna: Vad karaktäriserar den didaktiska interaktionen mellan lärare och elev i den enskilda pianoundervisningen i eftergymnasial utbildning? På vilket sätt designar lärare och elev innehållet i undervisningssituationen i den enskilda pianoundervisningen? Studien är av kvalitativ art och har genomförts genom observationer med videokamera som metod. Två lektioner observerades och analyserades utifrån ett designteoretiskt perspektiv. Resultatet visade att lektionerna kännetecknades av dialog där både lärare och elev formade undervisningens innehåll.
|
6 |
”Jaja, men gör det ändå, det här är bra för dig” : Upplevelser av undervisningsinnehåll, elevinflytande och motivation i pianoundervisningen på kulturskolor ur ett elevperspektiv / ”Oh well, but do it anyway, it is good for you” : Experiences of teaching content, student influence and motivation in piano tuition at a school of music and art from a student perspectiveStålmark, Sofia January 2023 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka elevers upplevelser av undervisningsinnehåll, elevinflytande och motivation i kulturskolans pianoundervisning. Genom kvalitativa semistrukturerade intervjuer samlades data in från fem informanter, nuvarande eller före detta pianoelever vid en kulturskola. Den insamlade datan analyserades genom en tematisk analys, där de teman som utformades synliggörs som rubriker i resultatkapitlet. Materialet analyserades och diskuterades även ur ett sociokulturellt perspektiv där flera centrala begrepp, teorier och metoder om lärande synliggjordes, exempelvis mediering, redskap, kommunikation, interaktion, den närmaste utvecklingszonen, scaffolding och motivation. Studiens resultat visar att det hos de flesta av informanterna finns en avsaknad av öppen kommunikation mellan lärare och elev där gemensamma beslut om undervisningens mål, syfte och innehåll tas. Det uppstår på så vis ett konfliktfält när elevens och lärarens vardera vision och förväntning av undervisningen inte stämmer överens. Detta konfliktfält påverkar elevens motivation och vissa väljer därför att sluta. En av informanterna stack ut i resultatet på så vis att hon upplevde mycket frihet i sin undervisning och att hon fick stort inflytande över såväl repertoar som metoder. Denna frihet var för henne en betydelsefull motivationsfaktor. Resultatet diskuterades i relation till bakgrund, tidigare forskning, och teoretiskt perspektiv.
|
7 |
Dynamik och klang - pianistens(ned)prioriterade uttrycksmedel : En kvalitativ studie om att arbeta med dynamik och klang i populärmusikalisk pianoundervisning.Elofsson, Debora January 2024 (has links)
Syftet med denna studie är att utveckla arbetssätt för att inkludera och prioritera dynamik och klang i pianoundervisning. Studien tar utgångspunkt i att pianister kan manipulera dynamik och klang för att musicera på ett konstnärligt och individuellt särskiljande sätt. Med inspiration från pianopedagogers erfarenhet och forskning beskrivs olika tillvägagångssätt och verktyg med vilka pianolärare kan arbeta med dynamik och klang i pianoundervisning. Dessa tillvägagångssätt och verktyg prövas och utvärderas sedan i pianoundervisning, genom att genomföra två lektioner med två olika gymnasieelever, där arbetssätten integreras i populärmusikaliska låtar och genretypiska speltraditioner. Efter samtliga lektioner genomförs en halvstrukturerad intervju med anledning att ta del av elevernas uppfattningar och reflektioner kring pianolektionen och de genomförda arbetssätten. Resultatet av studien visar att de prövade arbetssätten är relevanta och ger positiva konsekvenser för elevernas musicerande i den studerade kontexten. Genom att arbeta med dynamik och klang på olika sätt utvecklades eleverna både i sitt pianospel och i sin gehörsmässiga uppfattning om olika klanger. Eleverna utvecklades även i sin musikaliska medvetenhet genom att reflektera över hur pianistens olika val påverkar det klingande resultatet. Resultatet visar också att en prioritering av de känslomässiga beståndsdelarna av musik är svårt när de strukturella beståndsdelarna upplevs som ett hinder. Samtidigt visar studien att ett medvetet integrerande av dynamik och klang i pianoundervisningen också kan gynna strukturella beståndsdelar, spara tid och resultera i att eleverna musicerar med konstnärlig vision och en medvetenhet om musikens alla beståndsdelar redan från första ton.
|
8 |
Samspel i kulturskolan : Samspelsförmåga och ensemblevana hos pianoeleverTellin, Jacob January 2021 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur undervisningen för pianoelever i kulturskolan ser ut med fokus på ensemblespel och samspel samt i vilken mån denna förbereder inför högre studier inom musik. I studiens bakgrundskapitel presenteras kulturskolans historia och uppdrag, kraven för ensemblekurserna på gymnasiet samt pedagogiska tankar inom pianoundervisning. Tre kvalitativa intervjuer har genomförts med pianopedagoger i kulturskolan och analyserats ur ett sociokulturellt perspektiv. Resultatet visar hur pedagogerna resonerar kring sin undervisning och vilka metoder och hjälpmedel de använder för att ge sina elever möjligheten att utveckla sin samspelsförmåga och ensemblevana. Slutligen diskuteras resultat, teori och metod i förhållande till varandra och bakgrunden.
|
9 |
Boogie-woogie-skolan : Pianoelevens väg till lustfylld improvisation / Joy of Boogie-Woogie : A Pedagogical Strategy For Piano Improvisation LearningIsaksson, William January 2024 (has links)
Med anledningen av att jag upptäckt en stor rädsla för improvisation bland elever har syftet med utvecklingsarbetet varit att undersöka hur en lektionsserie i musikstilen boogie-woogie inverkar på pianoelevers relation till improvisation. Undersökningen har genomförts på individuella pianolektioner, på en gymnasieskola, där lektionerna bestått av specifika metodiska tillvägagångsätt för improvisation inom ramen för den givna musikstilen. Innan lektionsseriens start och efter lektionsseriens avslut har eleverna intervjuats i syfte att kunna besvara studiens frågeställningar huruvida elevernas relation till improvisation förändrats. Under den inledande intervjun framkom det att fyra av fem informanter hade väldigt liten erfarenhet av improvisation. Genom undervisning om konkreta improvisationsmetoder i en musikstil som förespråkar lekfullhet har informanternas relation till improvisation stärkts. Informanterna med liten tidigare erfarenheter har uttryckt att de vågar improvisera i högre utsträckning, medan informanten med stor tidigare erfarenhet anser sig ha fått fördjupad förståelse för olika improvisationsmetoder. Samtliga elevers självförtroende som pianister har även stärkts till följd av genrespecifika inslag. Undersökningen visar att begränsningar i musicerandet gör improviserandet mer lustfyllt och avspänt.
|
10 |
"Du ska känna det i hela kroppen!" : En studie av pianoundervisning på kulturskolan ur ett ergonomiskt perspektiv. / "You should feel it in your whole body!" : A study of ergonomic tutoring in piano teachings in the public music school.Nieriker, Magdalena January 2012 (has links)
Arbetet har syftet att studera ergonomiska aspekter av pianoundervisning på kulturskolan. Vilka semiotiska resurser använder pianolärare när de undervisar utifrån ett ergonomiskt perspektiv, och hur används resurserna? Vilka förutsättningar skapar undervisningen vad gäller att förebygga kroppsliga och mentala spänningar i pianospelet hos elever? Ergonomi behandlar förhållandet mellan människa och arbetsmiljö i samband med redskap, i detta fall pianoinstrumentet i relation till hur musikern hanterar det. Undersökningen är ur ett multimodalt designteoretiskt perspektiv: läraren blir en designer av undervisningen som använder olika resurser för att forma förutsättningar för lärande. Den valda metoden är filmad observation i lektionssammanhang av pianolärare på Kulturskolan. Resultatet visar att lärarna genom de resurser de använder tar de fram ergonomiska aspekter relaterade till axlar och armar, fingrar och händer samt sittställning. Eleverna får en motsägelsefull förebild i sittställningen på grund av tvetydig förebildning. Däremot får de förutsättningar att bygga upp en kinestetisk kompetens och förutsättningar för god rörelsekvalitet. När eleverna får kunskaper genom en ensemble av resurser innehållande alla aspekter av ergonomi ger det förutsättningar för ett mångsidigt lärande: från fysiskt-motoriskt till mentalt-musikaliskt. Resultatet tyder på att det finns pianolärare som arbetar med ergonomiska aspekter inom kulturskolans ramar. / This paper has the purpose of visualising the ergonomic aspects of piano teaching. What semiotic resources are used by piano teachers when teaching ergonomic aspects and how are those resources used? How does this help prevent mental and physical tensions in the students’ piano performance? Ergonomics deal with the relationship between man, the work environment and tools, in this case the piano and how the musician handles it. This research is from a perspective of multimodal design theory; the teacher becomes a designer of the teachings using various resources as tools. The research method is recorded observations of piano teaching at public music schools. Using these resources, the teachers focus on ergonomic aspects relating to shoulders, arms, fingers, hands and seating position. Teachers typically present a contradictory example in regards to seating positions due to the need to quickly show or play examples to students. The students do however receive the necessary prerequisites to establish a kinaesthetic competence and also a foundation for sound movements. When the students acquire knowledge through a combination of several types of tutoring resources which cover all aspects of ergonomics, it gives them the prerequisites for a multi-faceted knowledge; from physical (motoric) to mental (musical). The findings from the research show that it is feasible to address ergonomic aspects within the framework of the public music school.
|
Page generated in 0.0733 seconds