41 |
Skolan runt läraren : En undersökning av lärares psykosociala arbetsmiljö i en svensk och en nya zeeländsk skola. / The school that surrounds the teacher : A survey of teachers’ psychosocial working environment in a Swedish and a New Zealand school.Eriksson, Elin January 2010 (has links)
<h1>Abstract</h1><p>The purpose of this thesis is to highlight the organization's importance to teachers' working environment. Through a survey conducted at a primary school in New Zealand and at a primary school in Sweden, teacher perceptions of their psychosocial work environment were compared. This study has answered the questions: ‘<em>How does a teacher at a school in New Zealand and at a school in Sweden view their psychosocial work environment from an organizational perspective?’</em> and ‘<em>What are the similarities and differences in psychosocial working environment between a school in New Zealand and a school in Sweden?’</em> The results were analyzed based on Karasek and Theorells demands-control-social support model. The study shows that teachers at both schools are experiencing high demands, but that New Zealand teachers are experiencing greater demands. The Swedish teachers experienced greater control. A possible reason for this is a more bureaucratic (hierarchical) structure of the New Zealand school organisation. Finally, the results show that New Zealand teachers found more support from superiors, while the Swedish teachers found more support from colleagues.</p> / <h1>Sammanfattning</h1><p>Syftet med detta examensarbete är att belysa organisationens betydelse för lärares arbetsmiljö. Genom en enkätundersökning på en primary school på Nya Zeeland och en F-6 skola i Sverige har lärares uppfattningar om sin psykosociala arbetsmiljö jämförts. Denna undersökning har besvarat frågeställningarna:<em> </em>‘<em>Hur ser lärare på en skola i Nya Zeeland och en skola i Sverige på sin psykosociala arbetsmiljö ur ett organisatoriskt perspektiv?’ </em>samt ‘<em>Vilka likheter och skillnader finns i psykosociala arbetsmiljön mellan en skola i Nya Zeeland och en skola i Sverige?’ </em>Resultatet har analyserats utifrån Karasek och Theorells krav-kontroll-socialt stöd modell. Min undersökning visar att lärarna på båda skolorna upplever höga krav, men att nya zeeländska lärarna upplever större krav. De svenska lärarna upplevde större kontroll. En möjlig orsak till detta är nya zeeländska skolans mer byråkratiska (hierarkiska) organisation. Slutligen visar resultatet att de nya zeeländska lärarna finner mer stöd från överordnade medan de svenska lärarna finner mer stöd från kollegor.</p>
|
42 |
Patienters psykosociala upplevelser av Fysisk aktivitet på Recept (FaR) : En kvalitativ studieSamuelsson, Johanna, Söderberg, Sofia January 2010 (has links)
För att främja fysisk aktivitet finns det en arbetsmetod som heter Fysisk aktivitet på Recept (FaR). Det är ett konkret verktyg för hur hälso- och sjukvården, tillsammans med externa aktörer, kan främja fysisk aktivitet hos individer. Med hjälp av FaR kan kostnader för läkemedel reduceras, biverkningar av mediciner minskas och patienters rehabilitering ge snabbare resultat. Syftet med studien var att beskriva psykosociala upplevelser hos patienter som förskrivits FaR. För studien valdes en kvalitativ metod där fyra semistrukturerade intervjuer genomfördes och analyserades. Patienterna upplevde FaR antingen positivt eller negativt. Positiva upplevelser var bland annat ökad ork och en känsla av minskade krav som bildade en pol som benämndes ”Upplevd meningsfullhet”. Patienterna upplevde även att de efter förskrivningen kunde inspirera andra till att bli mer fysiskt aktiva och på så vis skapa en bredare umgängeskrets. Negativa upplevelser var exempelvis känsla av tristess och känsla av misslyckande och de bildade motpolen ”Upplevd otillfredsställelse”. Åldern var en viktig faktor för hur receptet upplevdes och därför önskade patienterna ett mer individanpassat recept. Trots att det enbart ingick fyra intervjuer i studien framkom det att det fanns brister när det gällde mervärden som patienterna förväntades vinna av FaR. Studien kan ses som en grund för fortsatt forskning inom området med fokus på individanpassat recept.
|
43 |
Skolan runt läraren : En undersökning av lärares psykosociala arbetsmiljö i en svensk och en nya zeeländsk skola. / The school that surrounds the teacher : A survey of teachers’ psychosocial working environment in a Swedish and a New Zealand school.Eriksson, Elin January 2010 (has links)
Abstract The purpose of this thesis is to highlight the organization's importance to teachers' working environment. Through a survey conducted at a primary school in New Zealand and at a primary school in Sweden, teacher perceptions of their psychosocial work environment were compared. This study has answered the questions: ‘How does a teacher at a school in New Zealand and at a school in Sweden view their psychosocial work environment from an organizational perspective?’ and ‘What are the similarities and differences in psychosocial working environment between a school in New Zealand and a school in Sweden?’ The results were analyzed based on Karasek and Theorells demands-control-social support model. The study shows that teachers at both schools are experiencing high demands, but that New Zealand teachers are experiencing greater demands. The Swedish teachers experienced greater control. A possible reason for this is a more bureaucratic (hierarchical) structure of the New Zealand school organisation. Finally, the results show that New Zealand teachers found more support from superiors, while the Swedish teachers found more support from colleagues. / Sammanfattning Syftet med detta examensarbete är att belysa organisationens betydelse för lärares arbetsmiljö. Genom en enkätundersökning på en primary school på Nya Zeeland och en F-6 skola i Sverige har lärares uppfattningar om sin psykosociala arbetsmiljö jämförts. Denna undersökning har besvarat frågeställningarna: ‘Hur ser lärare på en skola i Nya Zeeland och en skola i Sverige på sin psykosociala arbetsmiljö ur ett organisatoriskt perspektiv?’ samt ‘Vilka likheter och skillnader finns i psykosociala arbetsmiljön mellan en skola i Nya Zeeland och en skola i Sverige?’ Resultatet har analyserats utifrån Karasek och Theorells krav-kontroll-socialt stöd modell. Min undersökning visar att lärarna på båda skolorna upplever höga krav, men att nya zeeländska lärarna upplever större krav. De svenska lärarna upplevde större kontroll. En möjlig orsak till detta är nya zeeländska skolans mer byråkratiska (hierarkiska) organisation. Slutligen visar resultatet att de nya zeeländska lärarna finner mer stöd från överordnade medan de svenska lärarna finner mer stöd från kollegor.
|
44 |
Arbetsgivarens skyldigheter att förebygga psykosocial ohälsa : Emperisk studie vid Karlstads universitet / Employers obligations to prevent psychosocial unhealth : An empiric study at University of KarlstadEriksson, Frida, Söderlund, Jan, Jansson Sjölund, Jon January 2007 (has links)
In the society of today more and more employees are reported sick due to illness caused by their place of work. A lot of employees are stressed in their daily work and because of that they get mentally exhausted. These common occurrences are a part of the psycho-social work environment and it is the employers responsibility to avoid them. To rehabilitate an employee is often very expensive and takes a lot of time. Focusing on preventing illness in the work environment, instead of repair when illness is a fact, is an advantage both for the employers and the employees. The purpose with this essay is to illuminate the responsibility that the employers have to prevent psycho-social illness in the work environment. This will be done by studies in the valid right in the area. To se the effects of valid regulations an investigation is made on one chosen department at the University of Karlstad. This is done to be able to see how this department systematically is working with the psycho-social work environment. The conclusion in this essay is that it do exist shortage in how to prevent illness in the work environment. An example of shortage is that a lot of work is done with repairing errors in the work environment, instead of preventing them. Other shortages that has been identified are lack of treatment plans, follow ups and education in the work environment.
|
45 |
Diabetes typ 2 patienters attityder till sin sjukdomKarlsson, Annika, Skygebjerg, Åsa January 2013 (has links)
No description available.
|
46 |
Empowermentfokuserad omvårdnads inverkan på diabetespatientens välbefinnande och egenvård : -En litteraturöversiktJohansson, Rebecca, Sjunnesson, Peggy January 2009 (has links)
Diabetes har kommit att bli en vanlig folksjukdom som ständigt ökar i prevalens och för med sig egenvårdsansvar för patienten. Empowerment introducerades som begrepp inom diabetesvården i början av 1990-talet talet och innebär en strävan att öka patientens personliga ansvar och förmåga att ta kontroll samt hantera sin sjukdom. Studiens syfte var att beskriva hur empowermentfokuserad omvårdnad kan inverka på diabetespatientens välbefinnande samt egenvårdsförmåga. Studien baserades på en litteraturöversikt med kvalitativ ansats där både kvalitativa och kvantitativa artiklar låg till grund för resultatet. Analysen genomfördes som en manifest innehållsanalys med induktiv ansats. Resultatet visar att empowermentfokuserad omvårdnad ger förbättrade kliniska värden, ökat självförtroende och positiva känslomässiga reaktioner vilket har positiv inverkan på diabetespatienternas välbefinnande. Empowermentfokuserad omvårdnad ger även ökad kunskap och lär patienten hantera sin diabetes i det dagliga livet vilket stärker patienternas egenvårdsförmåga. Resultatet kan ge sjukvårdspersonal ökad insikt om vikten av att arbeta empowermentfokuserat.
|
47 |
Variation i hälsa mellan tio vårdcentralsområden i Östergötland : - en studie kring självskattad hälsa, stress, psykosociala faktorer samt riskfaktorer för hjärt- och kärlsjukdomarHarrysdotter, Emeli, Nygren, Maria January 2008 (has links)
Till grund för denna uppsats ligger datamaterial från LSH-studien -Livsvillkor, Stress och Hälsa, som har genomförts av forskare vid Hälsouniversitetet vid Linköpings universitet. Med studien undersöker forskarna hur människors livsvillkor kan ge upphov till stress och hur stress i sin tur kan påverka hälsan. Datamaterialet är insamlat år 2003, det omfattar tio vårdcentraler runt om i Östergötland och består av drygt 1000 individer i åldern 45-69 år jämnt fördelade över ålder och kön mellan vårdcentralerna. Syftet med denna uppsats är att identifiera och försöka justera variationer i resultaten mellan de tio medverkande vårdcentralerna i LSH-studien. Den statistiska analysen är genomförd i tre steg. I steg ett har ett stort antal variabler valts ut från ursprungsmaterialet. Därefter har skillnader identifierats med Chi2-tester och variansanalys för några av variablerna rörande självskattad hälsa, stress, psykosociala faktorer samt traditionella riskfaktorer för hjärt- och kärlsjukdomar. I steg två har vi med bakgrundsfaktorer försökt justera dessa skillnader. Av de 19 variabler som har analyserats med linjär eller logistisk regression är det fem där bakgrundsfaktorerna förklarar skillnaderna mellan vårdcentralerna. Frapperande är att samtliga fem variabler har med den psykiska hälsan att göra, ingen av variablerna angående fysisk hälsa eller riskfaktorer har justerats. Efter justering för bakgrundsfaktorerna kvarstår skillnader för fyra variabler om psykisk hälsa, dessa är Tillit, Upplevelse av stress, Upplevelse av sömnkvalitet, Psykiskt välbefinnande. Även för samtliga tio riskfaktorer och mätvärden kvarstår skillnader, dessa är Puls, P-LDL-Kolesterol, Systoliskt blodtryck logaritmerad, Systoliskt blodtryck utan uteliggare, Diagnostiserad diabetes, Medicin för blodtryck de senaste två veckorna, Alkohol riskgrupper, Motion totalt, B-Hemoglobin, P-Glukos logaritmerad. Orsaker till dessa skillnader kan vi inte fastställa, men för mätdata kan mätfel vara en tänkbar anledning. I sista steget, steg tre, har vi tagit upp analysen ett plan till vårdcentralsnivå. Genom ekologisk korrelation har vi undersökt samband mellan inkomst och betaskattningar för vårdcentralerna när justeringar har gjorts för bakgrundsfaktorer. För variabeln Tillit har vi funnit ett positivt samband, där högre inkomst i ett område innebär generellt mer tillit. Dock avviker vårdcentralen i Ödeshög där man istället har en hög grad av tillit trots relativt låg inkomst.
|
48 |
Variation i hälsa mellan tio vårdcentralsområden i Östergötland : - en studie kring självskattad hälsa, stress, psykosociala faktorer samt riskfaktorer för hjärt- och kärlsjukdomarHarrysdotter, Emeli, Nygren, Maria January 2008 (has links)
<p>Till grund för denna uppsats ligger datamaterial från LSH-studien -Livsvillkor, Stress och Hälsa, som har genomförts av forskare vid Hälsouniversitetet vid Linköpings universitet. Med studien undersöker forskarna hur människors livsvillkor kan ge upphov till stress och hur stress i sin tur kan påverka hälsan. Datamaterialet är insamlat år 2003, det omfattar tio vårdcentraler runt om i Östergötland och består av drygt 1000 individer i åldern 45-69 år jämnt fördelade över ålder och kön mellan vårdcentralerna.</p><p>Syftet med denna uppsats är att identifiera och försöka justera variationer i resultaten mellan de tio medverkande vårdcentralerna i LSH-studien. Den statistiska analysen är genomförd i tre steg. I steg ett har ett stort antal variabler valts ut från ursprungsmaterialet. Därefter har skillnader identifierats med Chi2-tester och variansanalys för några av variablerna rörande självskattad hälsa, stress, psykosociala faktorer samt traditionella riskfaktorer för hjärt- och kärlsjukdomar. I steg två har vi med bakgrundsfaktorer försökt justera dessa skillnader. Av de 19 variabler som har analyserats med linjär eller logistisk regression är det fem där bakgrundsfaktorerna förklarar skillnaderna mellan vårdcentralerna. Frapperande är att samtliga fem variabler har med den psykiska hälsan att göra, ingen av variablerna angående fysisk hälsa eller riskfaktorer har justerats.</p><p>Efter justering för bakgrundsfaktorerna kvarstår skillnader för fyra variabler om psykisk hälsa, dessa är Tillit, Upplevelse av stress, Upplevelse av sömnkvalitet, Psykiskt välbefinnande. Även för samtliga tio riskfaktorer och mätvärden kvarstår skillnader, dessa är Puls, P-LDL-Kolesterol, Systoliskt blodtryck logaritmerad, Systoliskt blodtryck utan uteliggare, Diagnostiserad diabetes, Medicin för blodtryck de senaste två veckorna, Alkohol riskgrupper, Motion totalt, B-Hemoglobin, P-Glukos logaritmerad. Orsaker till dessa skillnader kan vi inte fastställa, men för mätdata kan mätfel vara en tänkbar anledning.</p><p>I sista steget, steg tre, har vi tagit upp analysen ett plan till vårdcentralsnivå. Genom ekologisk korrelation har vi undersökt samband mellan inkomst och betaskattningar för vårdcentralerna när justeringar har gjorts för bakgrundsfaktorer. För variabeln Tillit har vi funnit ett positivt samband, där högre inkomst i ett område innebär generellt mer tillit. Dock avviker vårdcentralen i Ödeshög där man istället har en hög grad av tillit trots relativt låg inkomst.</p>
|
49 |
Empowermentfokuserad omvårdnads inverkan på diabetespatientens välbefinnande och egenvård : -En litteraturöversiktJohansson, Rebecca, Sjunnesson, Peggy January 2009 (has links)
<p>Diabetes har kommit att bli en vanlig folksjukdom som ständigt ökar i prevalens och för med sig egenvårdsansvar för patienten. Empowerment introducerades som begrepp inom diabetesvården i början av 1990-talet talet och innebär en strävan att öka patientens personliga ansvar och förmåga att ta kontroll samt hantera sin sjukdom. Studiens syfte var att beskriva hur empowermentfokuserad omvårdnad kan inverka på diabetespatientens välbefinnande samt egenvårdsförmåga. Studien baserades på en litteraturöversikt med kvalitativ ansats där både kvalitativa och kvantitativa artiklar låg till grund för resultatet. Analysen genomfördes som en manifest innehållsanalys med induktiv ansats. Resultatet visar att empowermentfokuserad omvårdnad ger förbättrade kliniska värden, ökat självförtroende och positiva känslomässiga reaktioner vilket har positiv inverkan på diabetespatienternas välbefinnande. Empowermentfokuserad omvårdnad ger även ökad kunskap och lär patienten hantera sin diabetes i det dagliga livet vilket stärker patienternas egenvårdsförmåga. Resultatet kan ge sjukvårdspersonal ökad insikt om vikten av att arbeta empowermentfokuserat.</p>
|
50 |
Chefers upplevelser av den egna arbetsrelaterade stressenPettersson, Jennie, Hälleberg, Katarina January 2015 (has links)
Syftet med denna kvalitativa studie var att undersöka chefers upplevelse av den egna psykosociala arbetsmiljön, särskilt frågan om den arbetsrelaterade stressen. Åtta linjechefer, fyra kvinnor och fyra män, intervjuades och besvarade frågor kring den egna upplevda arbetsrelaterade stressen utifrån följande områden; (1) Faktorer som bidrar till arbetsrelaterad stress; (2) Hur stress yttras samt; (3) Faktorer som kan minska arbetsrelaterad stress. Resultaten visade att samtliga chefer hade upplevt en negativ arbetsrelaterad stress som ledde till konsekvenser för både arbetsliv och privatliv. Mot bakgrund av detta är slutsatsen att organisationen i fråga bör se över chefers arbetsrelaterade stress inom den psykosociala arbetsmiljön för att på så vis förbättra förutsättningar för ett långsiktigt och hållbart ledarskap. / The aim was to examine managers perception of their own psychosocial work environment, especially in the case of the issue of work-related stress. Eight line managers, four men and four women, were interviewed and answered questions about their own perceived work-related stress based on the following issues; (1) Factors that contributes to work-related stress; (2) How stress is expressed and; (3) Factors that can reduce work-related stress. The result showed that all managers had experienced a negative work-related stress which led to consequences both for work and in personal life. Against this background the conclusion is that the organization should review the work-related stress in the psychosocial work environment among managers to provide better conditions for long-term and sustainable leadership.
|
Page generated in 0.06 seconds