31 |
Byggemenskaper : Ett komplement till bostadsutvecklingen i Karlstad / Buildingcommunities : An addition to the housing development in KarlstadTrell, Robert, Jansson, Joakim January 2013 (has links)
Byggemenskap är ett begrepp, direkt översätt från tyskans ”baugemeinschaft”, som innebär att en grupp människor i egen regi planerar, låter bygga och använder en byggnad. Denna byggform som varit mycket framgångsrik i Tyskland sedan en tid, har så smått spridit sig till Sverige och resulterat i bl.a. ett bostadshus i Malmö som vann Sveriges främsta arkitekturpris, Kasper Salin-priset, år 2009. Byggformen och konceptet byggemenskap har ännu inte etablerat sig på den svenska marknaden men intresset växer då det finns flera fördelar för samhället och dess medborgare. Med detta arbete ringar vi in och lyfter fram vad byggemenskaper är, vad det medför och vilken plats det kan ta i dagens bostads- och samhällsplanering. Vi undersöker om det finns hinder som kan vara en bidragande anledning till att konceptet inte utvecklats i Sverige och Karlstad, och vad man på kommunal nivå kan göra för att underlätta byggemenskapers framgång. För att se vad en byggemenskap kan resultera i på en given plats utför vi ett projekt med en fiktiv grupp (byggemenskap), där vi kombinerar byggemenskapens mål med mål framtagna för hållbar stadsutveckling. Byggemenskapen (den fiktiva) har sin utgångspunkt i en grupp småbarnfamiljer som vill skapa sitt eget boende i staden istället för att bygga var sin villa på landet, vilket är en mycket tydlig trend för denna målgrupp. Projektområdet utgörs av tomten Sköldpaddan 6, i stadsdelen Haga i Karlstad, som är en central och attraktiv tomt med närhet till stadens många funktioner och kvalitéer. Projektområdet utformas för att uppfylla både gruppens och samhällets mål. För att länka samman och göra gemensam sak av några av de samhällsenliga målen, gruppens mål och egna intressen, kom vi fram till två stycken fokusområden; ytor och trafik. Yteffektivitet är ett nyckelord i staden med många funktioner på liten yta som skall ge en bra helhet. Bilen används av många, även i staden, och det är inte en hållbar situation. I utformandet av området ersätts den privata bilen med en bilpool och användandet av cykeln främjas. Byggemenskaper skapar och bygger sina egna hem och förverkligar sina drömmar samt bidrar till att utveckla staden i en positiv riktning. Byggemenskap som planeringsverktyg för stads- och samhällsplanerare handlar först och främst om mångfald och brukardeltagande. Varje byggemenskap är unik och det är det som skiljer sig från det ”konventionella byggandet” där bostadsbyggandet ser mer likriktat ut. Genom konceptet byggemenskap har man ett intressant verktyg vilket ligger i linje med nationella och kommunala mål i den mån att det bidrar till blandad bebyggelse och upplåtelseformer, ökat engagemang och brukardeltagande. Det Karlstad kommun kan göra för att hjälpa, bidraga och underlätta för byggemenskaper är att utbilda och informera internt, till att börja med, och även sprida kunskap och skapa intresse bland allmänheten genom seminarier och dylikt. Man bör även ta kontakt med ”Föreningen för byggemenskaper” som vill agera plattform för byggemenskaper i Sverige och som sitter på mycket kunskap. Det finns inget som hindrar en utveckling av konceptet byggemenskaper, men om kommunen tror på konceptet och vill uppmuntra till det så kan man ta vissa åtgärder som bland annat att avsätta tomter och områden för att markanvisa speciellt för byggemenskaper. / Buildingcommunity is a concept, directly translated from the German "baugemeinschaft," which means that a group of people plan, build and use a building together. This structural form which has been very successful in Germany for some time, has somewhat spread to Sweden and resulted in such a residential building in Malmö, who won Sweden's top architecture prize, the Kasper Salin Prize, in 2009. The way of building and “concept” of buildingcommunity have not yet established itself on the Swedish market but interest is growing when there are several benefits to the community and its citizens. With this work we target and highlights what buildingcommunities are, what it entails and what place it can take in today's residential and society planning. We examine whether there are obstacles that can be a contributing reason why the concept is not developed in Sweden and Karlstad , and what one, at the municipal level, can do to facilitate buildingcommunities success. To see what a buildingcommunity can result in at a given location, we carry out a project with a fictional group (buildingcommunity), combining the communities goals with goals developed for sustainable urban development. The fictional buldingcommunity has its origins in a group of families (with small children)who want to create their own accommodation in the city instead of building a country villa, which is a very marked trend for this target group. The project area is Sköldpaddan 6, in the district of Haga in Karlstad, which is a central and attractive property close to the many features and qualities in the city. The project area is designed to meet both the group and the goals of society. To link together and make common cause of some of the social league goals, team goals and own interests, we came up with two focus areas: space and traffic. Space efficiency is a key word in the city with many features in a small space that will provide a good overview. The car is used by many, even in the city, and it is not a sustainable situation. In shaping the area, the private car gets replaced by a carpool and the use of the bicycle is promoted. Buildingcommunity create and build their own homes and live out their dreams and contribute to the development of the city in a positive direction. Buildingcommunity is a planning tool for urban and community planners, where it is first and foremost about diversity and user participation. Each buildingcommunity is unique and it is different from the "conventional construction" where residential construction looks more similar. Through the concept of buildingcommunity, one has an interesting tool. Buildingcommunity is in line with national and local objectives to the extent that it contributes to mixed housing and tenure, engagement and user participation. What the Karlstad municipality can do to help, contribute and facilitate buildingcommunities is to educate and inform in-house, to begin with, and also spread awareness and generate interest among the public through seminars and so forth. One should also contact the "Association of buildingcommunities" who want to act as a platform for buildingcommunities in Sweden and who also possess in a lot of knowledge. There is nothing to prevent a development of the concept buildingcommunity, but if the municipality believes in the concept and wants to encourage it, one can take certain measures including allocating plots and areas of land especially for buildingcommunities.
|
32 |
Det ska vara roligt, varierande och mindre asfalt : En uppsats om vad barns inflytande och delaktighet kan tillföra i samhällsplaneringenAmanda, Bergvall January 2013 (has links)
Sedan FN:s konvention om barns rättigheter har barns inflytande och delaktighet i samhällsplaneringen stärkts i de frågor som rör barnet. Konventionen hävdar att det är barnens rätt att bilda och uttrycka sina egna åsikter samt att dessa ska respekteras och tas på allvar. Forskningen har genom flera studier kunnat konstatera att barns deltagande är ovärderligt i de frågor som berör dem men att projekt sällan vet hur man ska gå tillväga för att lyckas uppnå ett verkligt inflytande för barnen. I min uppsats undersöker jag hur barnperspektivet behandlas i planeringen och vid utformningen av staden med fokus på vad barnen kan tillföra samt varför det är viktigt med barnperspektivet. Jag har tillsammans med en grundskoleklass undersökt olika metoder och tillvägagångssätt där barnen fått möjligheten att uttrycka sina tankar och idéer kring sin närmiljö på ett varierat och kreativt sätt. Resultatet i min studie visar att barns perspektiv är komplexa men att de tillför ett unikt och nyskapande kunskapsunderlag som inte kan åstadkommas utan barnen. Barnens bidrag kan vidare användas tillsammans med övrigt material vid utformning och bearbetning av planer och program. Samtidigt visar resultatet att barn inte får tillräckligt med utrymme att faktiskt påverka planeringen vilket framförallt anses bero på för lite kunskap och erfarenhet kring hur arbetet med barn ska tillämpas. Nyckelord: Barn, barnperspektiv, barns perspektiv, inflytande, delaktighet, samhällsplanering
|
33 |
Planerad bostadsbebyggelse på Strandängen, JönköpingHedman, Magnus, Bäckmark, Per January 2009 (has links)
I Jönköpings Län och då särskilt Jönköping som stad råder i dagsläget storbostadsbrist. Bostadsbolag och fastighetsägare vill få in fler bostäder på befintligafastigheter samt bygga nya bostäder för att få Jönköping att växa och bli något utavnavet i mitten av Sydsverige. Där har uppdragsgivaren till denna rapport, Vätterhem,en stor roll, som det i dagsläget största bostadsbolaget i Jönköpings Kommun. Vätterhem planerar en nyproduktion av upp till 800 lägenheter på ett stycke mark vidVätterns västra strand 1-2 km norr om Jönköping. Dessa 800 lägenheter fördelade påtvå etapper, 400 lägenheter per etapp. Denna rapport behandlar översiktligt ett förslagtill planerad bostadsbebyggelse på denna plats, då endast etapp ett (400 lägenheter). Utifrån en genomförd områdesinventering, där rådande förutsättningar, bebyggelseoch växtlighet inspekterades, har olika förslag diskuterats fram, varav två olikapresenteras i denna rapport. Gällande lagar och bestämmelser vad gäller strandskyddoch närhet till järnvägen med allt vad det innebär har också beaktats. Kommunensplaneringsunderlag för området Kortebo/Strandängen har varit till stor hjälp dåbetydligt större arealer inom området på sikt skall bebyggas. Frågan huruvida vilken exploateringsnivå man skall lägga sig på har diskuteratsflitigt, och då området heter Strandängen har valet fallit på att lägga denna nivårelativt lågt. Vid hårdexploatering av denna yta där allmänna kommunikationer tillstaden i dagsläget inte är de bästa uppkommer behovet av bil för de boende relativtsnabbt, varför de också behöver parkering. Markparkering kräver mycket plats och attgräva ner parkeringarna bedöms alltför kostsamt. Därav sänks exploateringsnivån föratt istället kunna bibehålla vacker natur och trevliga strövområden utmed Vättern, enviktig parameter då människors trivselfaktor bedöms. I rapporten går det att läsa om ett förslag som anses ligga på en lagom nivå där naturoch bebyggelse går hand i hand. Ett område där man skall kunna bo och trivas länge.Förslaget mynnade ut i sammanlagt 286 lägenheter av de från början önskade 400, däringet av husen är högre än fyra våningar. Ökade hushöjder ökar antalet lägenhetermarkant, men också behovet av parkeringar. Därför gjordes här ett av oss medvetetval att förlägga bebyggelsen på detta vis, så att naturen fortfarande spelar en stor rollinom området. / In Jönköping County, and in particular Jönköping City, there is at the moment a greathousing shortage. Housing and property owners want to get more housing in existingbuildings and build new homes to get Jönköping to grow and become something outof the hub in the middle of southern Sweden. There has Vätterhem had a major role,as the largest housing company in Jönköping Municipality. Vätterhem plans for new construction of up to 800 apartments on a plot of land atVätterns western shore about 1-2 km north of Jönköping. These 800 apartments arespread over two phases, 400 apartments per phase. This report deals with an overviewof a proposal for a planned housing development in this location for phase one of theproject (400 apartments). On the basis of a complete field inventory, where the prevailing conditions, housingand vegetation were inspected, we have discussed various proposals, of which two arepresented in this report. The laws and regulations that concern this area and theproximity to the railroad with all its implications have also been considered. Themunicipality planning documents for the area Kortebo/Strandängen has been veryhelpful when much larger areas eventually will be developed. The question of whether the exploitation level is going to be high or low have beendiscussed heavily, but considering the name of the site, “Strandängen” (Swedish forbeach/shore and meadow), we have chosen to put this level relatively low. For heavyexploitation of this area where public transportation to the city in the current situationis not at its best the need for a car for the residents fairly quickly occur, and thereforethey also need a parking space. Parking above ground requires a lot of space andparking garages under ground is considered to be too costly. This lowered the level ofexploitation and we choose to maintain the beauty of nature and the pleasant hikingalong the lake. We have made a proposal that we believe is at a comfortable level where the natureand the built environment go hand in hand, an area where people can live and thrive along time. The proposal resulted in a total of 286 apartments of the originallyrequested 400, where none of the houses are higher than four stories. If the heights ofthe buildings are increased the number of apartments increases very rapidly, but alsothe need for parking. Therefore, this was a conscious choice to locate the buildings inthis way, so that nature still plays a major role in the area.
|
34 |
Hur kan vi lyssna på de tysta?Persson, Marcus January 2012 (has links)
The knowledge that citizens have of their own municipality is very useful for the local politicians and planners in the event of such a major reconstruction in the neighborhood. It is the residents in the area that are most affected, and their view on the reconstruction is valuable if the end result will be as good as possible. Since the municipality builds for the citizens, and wants them to enjoy the outcome of the reconstruction as much as possible, it is essential that the municipality get a chance to inspect the citizen’s views and experiences about it in an early stage. If the citizens don’t want to get involved, or if only a few people involve themselves, it will be difficult for the municipality to find a solution satisfactory to all. That all citizens should be happy with the outcome is of course very difficult, but the more people that are involved, the greater are the opportunities that as many as possible gets pleased. The purpose of this thesis is to first highlight the problems and experiences in the area of citizen involvement in urban issues. This, together with the results of two surveys and a report on how other municipalities are working with the issue, will help the municipality of Eskilstuna to find ways that makes even those who normally don’t commit themselves to engage in these types of questions. In this thesis, these people are referred to as the "quiet" citizens.
|
35 |
Slott eller koja? : Flyttmönster i Gävle kommunZetterdahl, Anna, Rosengren, Sara January 2006 (has links)
Denna rapport utgörs av en kvantitativ statistisk studie som är baserad på befolkningsstatistik. Studien är byggd på den nyproduktion som pågått under tidsperioden 2004-2006 samt det planerade bostadsområdet Gävle Strand som har planerad byggstart hösten 2006. Syftet har varit att analysera effekterna av nyproduktionen i Gävle kommun genom att studera hur faktorerna som berör val av upplåtelseform, geografisk belägenhet, boendesammansättning samt åldersfördelning har påverkat utvecklingen. Genom att dela in nyproduktionen i olika distrikt, med undantag för Gävle Strand som utgör ett eget distrikt, har jämförelser gjorts för att se om utvecklingen skiljer sig åt i olika delar i kommunen. Studien är byggd på statistik vilket gör att den inte tar hänsyn till samtliga faktorer som är av betydelse vid en flytt. Det har visat sig att boendemiljön spelar väldigt stor roll för val av bostad. Den aktuella livssituationen har ett tydligt samband med både val av upplåtelseform och geografisk belägenhet. Att människor generellt följer en viss naturlig boendekarriär har också visat sig tydligt i vår studie. Med en naturlig boendekarriär avses här den utveckling som innebär att människan i det egna vuxna boendet går från den lilla hyresrätten till den större bostadsrätten/villan för att vid på äldre dagar återkomma till den mindre hyresrätten/bostadsrätten. Nyckelord: flyttmönster, nyproduktion, Gävle kommun, Gävle Strand, 2004-2006 / This report contains a statistical study where the new housebuilding in the municipality of Gävle is studied and the effects of this on the housing market. The study is based on the new housebuilding in progress between year 2004 and 2006 and also the planned residential area called Gävle Strand which is going to be built in the autumn of 2006. The effects, that the new-housebuilding gives in the municipality of Gävle, we could gather by studying how the factors that concern the choice of the tenure, the geographical location, the housing-composition and the age-distribution have an influence on the development. By grouping the new housebuildning in different districts, except for Gävle Strand which already constitute a district by itself, we could make some comparisons to see if the development is differential in different parts of the municipality. The study is based on statistics of population which mean it doesn’t take all the meaning factors for moving into account. It has revealed that the living environment is very important when choosing residence for living. The current living situation has a clear connection by the choise of tenure and geographical location. That humans comply with a natural housing career in general has also appeared clearly in our study. With a natural housing career means here that the human being in the own adult housing goes from the small rented flat to the larger tenant-owner falt or detached house for to later in the pensionable age return to the smaller rented flat or tenant-owner flat. Keywords: moving patterns, new housebuildning, the municipality of Gävle, Gävle Strand, 2004-2006
|
36 |
Målkonflikter i trafikplaneringen : En fallstudie av trafiksäkerheten i Växjö tätortMörtsjö, Karin January 2008 (has links)
Denna uppsats behandlar hur trafikplanering möter olika mål, vilka konflikter som kan uppstå samt hur trafiksäkerheten kan öka. Arbetet är upplagt som en fallstudie och undersökningen har ägt rum i Växjö tätort. Det finns flera olika mål som står i konflikt med varandra i samhällsplaneringen och dessa konflikter kan även ses i trafikplaneringen. De mål som har granskats i denna uppsats är trafiksäkerhet, miljö och estetik. Fokus har legat på hur trafiksäkerheten påverkas när det estetiska och miljöfrågorna ska involveras i planeringen. Det finns risk att trafiksäkerheten hamnar i skymundan av de andra målen, särskilt när det kommer till miljöfrågor. I Växjö kommun arbetas det aktivt med trafikfrågor, både ur ett miljöperspektiv som ett säkerhetsperspektiv. Kommunen har skapat flera planer och program för trafikens utveckling men kan vinna på att skapa en plan för hela trafiksystemet. I denna plan skulle det vara praktiskt att diskutera de olika perspektiven för en enhetlig bild. Tre gator i Växjö tätort har observerats för att visa på platser med många olyckor och hur trafikmiljön ser ut. Utifrån dessa observationer kan det visas på att kommunen behöver arbeta mer med trafiksäkerhetsåtgärder för att försöka minska antalet olyckor.
|
37 |
Växjö; en studie i brott : Brottsförebyggande samhällsplanering genom geokodningJonjic, Mario January 2009 (has links)
Den här studien gjordes för att se hur GIS och geokodning skulle kunna vara till hjälp i att förebygga brottslighet i samhällsplanering i Växjö tätort. Studien går igenom våldsbrott som begåtts under 2007 och 2008. Med hjälp av geokodningen skulle hotspots kunna upptäckas och på så sätt fortare sätta in brottsförebyggande åtgärder för att göra dessa platser trygga. För att göra denna undersökning möjlig användes brottsstatistik, för våldsbrott som begicks de åren som är avsett för undersökningen, från Polisen i Växjö. Kartmaterialet över Växjö tätort kom från Stadsbyggnadskontoret i Växjö. Varje hotspot är en koncentration med brottsligt, vilket jag också utgick ifrån arbetet. Statistiken geokodades i kartmaterialet, vilket jag enligt metoden fick fram fyra hotspots. Dessa hotspots besöktes senare för att göra observationer för att se hur de såg ut i verkligheten. Detta och geokodningen visade att dessa platser var i behov av förändring för att öka tryggheten i Växjö tätort.
|
38 |
Trygghetsaspekter i planeringen av nya bostadsområden : En studie om byggherrarnas roll i planeringen av bostadsområdet Gävle StrandHögström, Vilja January 2012 (has links)
No description available.
|
39 |
Att bygga en folkhemsstad : En studie av förnyelse- och moderniseringsarbetet i Oxelösund under perioden 1956 till 1973 ur ett folkhemsideologiskt perspektivLövgren, Karl-Emil January 2005 (has links)
Syftet med denna uppsats är att undersöka hur arbetet med att utveckla och modernisera samhället Oxelösund gick till under expansionsåren 1956 till 1973. Frågeställningarna som studien ska formas kring utgår från följande frågor: Hur såg det konkreta arbetet ut? Vilka åtgärder ansåg man sig tvungen att vidtaga? Hur återspeglas folkhemsideologin i arbetet med att förnya Oxelösund? Det primära materialet till uppsatsen är generalplanen för Oxelösund som låg färdig 1959 och de protokoll som finns bevarade från generalplanekommittéerna, vilka arbetade med att utveckla och förverkliga generalplanen. Undersökningen sker utifrån ett antal nedslagspunkter i planeringsarbetet. Poängen med de olika nedslagspunkterna är att de speglar många olika aspekter på förändringsarbetet, samt kanske framförallt, att de tillsammans ger en övergripande bild av hur man tänkte sig det nya Oxelösund. Resultatet visar att utvecklingen och moderniseringen av Oxelösund i många fall utgick från folkhemsideologins aspekter. Planeringen för det nya samhället genomfördes inte bara som ett lokalt projekt utan även regionala instanser samt instanser på riksnivån var inblandade i arbetet. Stor tilltro fästes också vid experter. Även när det gällde genomförandet av själva arbetet slår folkhemstanken igenom på många sätt. ABC-tanken, där man skilde mellan arbetsplatser, bostäder och centrumfunktioner är genomgående. Analysen av bostadsaspekterna visar att utformningen av dessa var starkt klassrelaterade. Stor ansträngning lades från planerarnas sida på att utforma sociala mötesplatser exempelvis idrottsplatser, lekparker och andra fritidsrelaterade funktioner
|
40 |
Planerad bostadsbebyggelse på Strandängen, JönköpingHedman, Magnus, Bäckmark, Per January 2009 (has links)
<p>I Jönköpings Län och då särskilt Jönköping som stad råder i dagsläget storbostadsbrist. Bostadsbolag och fastighetsägare vill få in fler bostäder på befintligafastigheter samt bygga nya bostäder för att få Jönköping att växa och bli något utavnavet i mitten av Sydsverige. Där har uppdragsgivaren till denna rapport, Vätterhem,en stor roll, som det i dagsläget största bostadsbolaget i Jönköpings Kommun.</p><p>Vätterhem planerar en nyproduktion av upp till 800 lägenheter på ett stycke mark vidVätterns västra strand 1-2 km norr om Jönköping. Dessa 800 lägenheter fördelade påtvå etapper, 400 lägenheter per etapp. Denna rapport behandlar översiktligt ett förslagtill planerad bostadsbebyggelse på denna plats, då endast etapp ett (400 lägenheter).</p><p>Utifrån en genomförd områdesinventering, där rådande förutsättningar, bebyggelseoch växtlighet inspekterades, har olika förslag diskuterats fram, varav två olikapresenteras i denna rapport. Gällande lagar och bestämmelser vad gäller strandskyddoch närhet till järnvägen med allt vad det innebär har också beaktats. Kommunensplaneringsunderlag för området Kortebo/Strandängen har varit till stor hjälp dåbetydligt större arealer inom området på sikt skall bebyggas.</p><p>Frågan huruvida vilken exploateringsnivå man skall lägga sig på har diskuteratsflitigt, och då området heter Strandängen har valet fallit på att lägga denna nivårelativt lågt. Vid hårdexploatering av denna yta där allmänna kommunikationer tillstaden i dagsläget inte är de bästa uppkommer behovet av bil för de boende relativtsnabbt, varför de också behöver parkering. Markparkering kräver mycket plats och attgräva ner parkeringarna bedöms alltför kostsamt. Därav sänks exploateringsnivån föratt istället kunna bibehålla vacker natur och trevliga strövområden utmed Vättern, enviktig parameter då människors trivselfaktor bedöms.</p><p>I rapporten går det att läsa om ett förslag som anses ligga på en lagom nivå där naturoch bebyggelse går hand i hand. Ett område där man skall kunna bo och trivas länge.Förslaget mynnade ut i sammanlagt 286 lägenheter av de från början önskade 400, däringet av husen är högre än fyra våningar. Ökade hushöjder ökar antalet lägenhetermarkant, men också behovet av parkeringar. Därför gjordes här ett av oss medvetetval att förlägga bebyggelsen på detta vis, så att naturen fortfarande spelar en stor rollinom området.</p><p> </p> / <p>In Jönköping County, and in particular Jönköping City, there is at the moment a greathousing shortage. Housing and property owners want to get more housing in existingbuildings and build new homes to get Jönköping to grow and become something outof the hub in the middle of southern Sweden. There has Vätterhem had a major role,as the largest housing company in Jönköping Municipality.</p><p>Vätterhem plans for new construction of up to 800 apartments on a plot of land atVätterns western shore about 1-2 km north of Jönköping. These 800 apartments arespread over two phases, 400 apartments per phase. This report deals with an overviewof a proposal for a planned housing development in this location for phase one of theproject (400 apartments).</p><p>On the basis of a complete field inventory, where the prevailing conditions, housingand vegetation were inspected, we have discussed various proposals, of which two arepresented in this report. The laws and regulations that concern this area and theproximity to the railroad with all its implications have also been considered. Themunicipality planning documents for the area Kortebo/Strandängen has been veryhelpful when much larger areas eventually will be developed.</p><p>The question of whether the exploitation level is going to be high or low have beendiscussed heavily, but considering the name of the site, “Strandängen” (Swedish forbeach/shore and meadow), we have chosen to put this level relatively low. For heavyexploitation of this area where public transportation to the city in the current situationis not at its best the need for a car for the residents fairly quickly occur, and thereforethey also need a parking space. Parking above ground requires a lot of space andparking garages under ground is considered to be too costly. This lowered the level ofexploitation and we choose to maintain the beauty of nature and the pleasant hikingalong the lake.</p><p>We have made a proposal that we believe is at a comfortable level where the natureand the built environment go hand in hand, an area where people can live and thrive along time. The proposal resulted in a total of 286 apartments of the originallyrequested 400, where none of the houses are higher than four stories. If the heights ofthe buildings are increased the number of apartments increases very rapidly, but alsothe need for parking. Therefore, this was a conscious choice to locate the buildings inthis way, so that nature still plays a major role in the area.</p>
|
Page generated in 0.066 seconds