Spelling suggestions: "subject:"förskolechef""
1 |
Saknas insikt om pedagogisk insikt? En explorativ studie om rektorers och skolchefers tolkningar av begreppet pedagogisk insiktNilsson van Dijk, Josefine January 2009 (has links)
<p>I det här arbetet belyses begreppet pedagogisk insikt vilket går att finna beskrivit som ett behörighetskrav för anställning till rektorstjänst i Skollagen (1985:1100, kap.2 §2, 2009-05-21). Arbetet avser att visa på olika tolkningar av begreppet pedagogisk insikt, detta genom att presentera tolkningar gjorda i tidigare forskning, tidigare undersökningar samt tolkningar från den empiriska undersökning som har gjorts i det här arbetet. I arbetet görs även en historisk återblick över hur behörighetskravet för rektorer har förändrats och därmed även hur begreppet pedagogisk insikt framskrivits i Skollagen till den form det har idag. Då Skollagen anser att pedagogisk insikt uppnås genom utbildning och erfarenhet är detta en aspekt som har en central roll i det här arbetet och i de tolkningar av begreppet som har gjorts. Tidigare forskning och undersökningar kring begreppet pedagogisk insikt har visat på att det även finns ett samband mellan pedagogisk insikt och personliga egenskaper, därför är även detta något som har tagits hänsyn till och studerats närmare i den empiriska undersökningen. Studien har en kvalitativ och explorativ ansats, vilket innebär att studien inte menar att dra en generell slutstats eller ge anspråk på fullständighet om det som undersöks utan menar snarare ge ökad förståelse kring hur begreppet pedagogisk insikt kan tolkas. Det empiriska material och de slutsatser som presenteras i den här studien bör ses som ett bidrag till tolkningen av begreppet pedagogisk insikt och kan ligga till grund för vidare studier. Empiriskt material har samlats in med hjälp av intervjuer och urvalet i undersökningen består av nu verksamma skolledare med titeln/titlarna rektor och/eller skolchef. Intervjun är delvis strukturerad och intervjuguiden är därför utformad som ett stöd för diskussion. Undersökningens resultat har studerats med ett fenomenologiskt arbetssätt där meningskoncentrering används för att presentera resultatet. Resultatredovisningen presenteras utefter de frågeställningar vilka framkom vara centrala i tolkning av begreppet pedagogisk insikt under intervjuerna. I jämförelse med tidigare undersökningar går det att finna likheter mellan de resultat som då framkommit och de som presenteras i det här arbetet. Pedagogisk insikt kan tolkas handla om att ha en förståelse för eller kunskap om sitt uppdrag, sin roll och för de människor som finns i verksamheten och att kunna omsätta denna förståelse i praktiken. I arbetet framkommer dock att begreppet pedagogisk insikt är komplext och tolkningar av begreppet görs efter den sociala och kulturella erfarenhet man som tolkare bär med sig.</p>
|
2 |
Saknas insikt om pedagogisk insikt? En explorativ studie om rektorers och skolchefers tolkningar av begreppet pedagogisk insiktNilsson van Dijk, Josefine January 2009 (has links)
I det här arbetet belyses begreppet pedagogisk insikt vilket går att finna beskrivit som ett behörighetskrav för anställning till rektorstjänst i Skollagen (1985:1100, kap.2 §2, 2009-05-21). Arbetet avser att visa på olika tolkningar av begreppet pedagogisk insikt, detta genom att presentera tolkningar gjorda i tidigare forskning, tidigare undersökningar samt tolkningar från den empiriska undersökning som har gjorts i det här arbetet. I arbetet görs även en historisk återblick över hur behörighetskravet för rektorer har förändrats och därmed även hur begreppet pedagogisk insikt framskrivits i Skollagen till den form det har idag. Då Skollagen anser att pedagogisk insikt uppnås genom utbildning och erfarenhet är detta en aspekt som har en central roll i det här arbetet och i de tolkningar av begreppet som har gjorts. Tidigare forskning och undersökningar kring begreppet pedagogisk insikt har visat på att det även finns ett samband mellan pedagogisk insikt och personliga egenskaper, därför är även detta något som har tagits hänsyn till och studerats närmare i den empiriska undersökningen. Studien har en kvalitativ och explorativ ansats, vilket innebär att studien inte menar att dra en generell slutstats eller ge anspråk på fullständighet om det som undersöks utan menar snarare ge ökad förståelse kring hur begreppet pedagogisk insikt kan tolkas. Det empiriska material och de slutsatser som presenteras i den här studien bör ses som ett bidrag till tolkningen av begreppet pedagogisk insikt och kan ligga till grund för vidare studier. Empiriskt material har samlats in med hjälp av intervjuer och urvalet i undersökningen består av nu verksamma skolledare med titeln/titlarna rektor och/eller skolchef. Intervjun är delvis strukturerad och intervjuguiden är därför utformad som ett stöd för diskussion. Undersökningens resultat har studerats med ett fenomenologiskt arbetssätt där meningskoncentrering används för att presentera resultatet. Resultatredovisningen presenteras utefter de frågeställningar vilka framkom vara centrala i tolkning av begreppet pedagogisk insikt under intervjuerna. I jämförelse med tidigare undersökningar går det att finna likheter mellan de resultat som då framkommit och de som presenteras i det här arbetet. Pedagogisk insikt kan tolkas handla om att ha en förståelse för eller kunskap om sitt uppdrag, sin roll och för de människor som finns i verksamheten och att kunna omsätta denna förståelse i praktiken. I arbetet framkommer dock att begreppet pedagogisk insikt är komplext och tolkningar av begreppet görs efter den sociala och kulturella erfarenhet man som tolkare bär med sig.
|
3 |
Styrning, ledning och lärande : Skolchefens betydelse för rektors pedagogiska ledarskapLidström, Caroline January 2016 (has links)
Den här studien belyser hur skolchefers förståelse av begreppet pedagogiskt ledarskap påverkar rektorers förutsättningar att leda skolverksamheten mot de nationella målen? En utgångspunkt är de erfarenheter jag som rektor har av en kommunal skolorganisation. I den organisationen finns skolchefen, en roll som av huvudmannen har fått mandat att organisera kommunens skolväsende och leda rektorerna. Den bakgrund som ges beskriver styrningen av den svenska skolan och ger en tillbakablick på skolchefsrollen från 1958 fram till nutid. De teoretiska perspektiven är tre; läroplansteorin som ger ett ramverk, systemteorin som används för att studera organisationer och ett fenomenologiskt perspektiv som bidrar till studiens tolkande ansats. Viktiga begrepp är styrning, ledning och ledarskap. Med styrning avses de nationella system som används för att styra skolan, dvs. juridisk, ideologisk och ekonomisk styrning samt styrning genom utvärdering och kontroll. Ledning är organisation och processer som syftar till att genomföra styrningen. Genomförandet innebär ansvarstagande och påverkan i organisationen. Ledarskap utövas genom handlingar av en eller flera personer i organisationen. I forskningsöversikten ligger tyngdpunkten på forskning om pedagogiskt ledarskap. I studien reanalyseras data från enkäter som genomförts inom ramen för forskningsprojektet Nationell policy möter lokala genomförandearenor.[1] Inom den del av projektet som undersöker skolväsendets styrning och ledning genomfördes ett flertal enkäter som riktades till alla landets kommuner (och delvis även till andra huvudmän). Två av enkäterna besvarades av skolchefer för de obligatoriska skolformerna och det är ur dem som ett urval av frågor har gjorts för reanalysen. Dessa frågor behandlar skolchefers uppfattningar om och prioriteringar inom sina arbetsuppgifter. Svaren analyseras med en tolkande ansats. För att fördjupa kunskapen om skolchefernas förståelse av rektors uppdrag, har dessa enkätresultat kompletterats med tre intervjuer som transkriberats och därefter analyserats på samma sätt. Studiens resultat Arbetsuppgifter/handlingar kopplade till lokal politisk styrning och ekonomi är viktigast för skolcheferna, men de anses mer sällan höra till de mest stimulerande eller mest centrala arbetsuppgifterna i relation till rektorerna. Många skolchefer finner arbetsuppgifter/handlingar kopplade till kvalitetsarbete- och verksamhetsutveckling stimulerande och viktiga. Arbetsuppgifter/handlingar kopplade till det egna ledarskapet har också prioriterats. Det är få av skolcheferna som ser arbetsuppgifter eller handlingar kopplade till medarbetares lärande och utveckling som viktigast eller mest stimulerande. Skolchefer som har en chef mellan sig och rektorerna anger att denna chefs viktigaste arbetsuppgift är att fungera som stödjare eller coach för de rektorer hen är chef för. Inom den tolkande ansatsen inom organisations- och ledarskapsforskning, som är en analysram i den här studien, har man visat att våra handlingar baseras på vår tolkning och förståelse av arbetssituationen (Sandberg & Targama, 1998). Därmed är ett sammanfattande resultat av reanalysen att skolchefernas förståelse av sitt uppdrag är sådan att pedagogiskt ledarskap inte ingår i det egna uppdraget eller har mycket låg prioritet. Intervjuerna förstärker enkäternas empiri. Trots att skolcheferna formulerar sig kring lärande och pedagogiskt ledarskap, är deras förståelse av sitt uppdrag sådan att pedagogiskt ledarskap inte ingår i uppdraget eller har mycket låg prioritet. Att verka för rektorers pedagogiska ledarskap ingår, men samtalen om hur det kan göras handlar till stor del om systematiskt kvalitetsarbete. Avslutningsvis diskuteras studiens resultat och hur ett mer medvetet ledarskap, med avseende på lärande, skulle kunna påverka skolors kvalitet och resultat. Det finns också tankar om hur en gemensam förståelse, i första hand inom en kommun, skulle kunna uppnås. Nyckelord: skolchef, styrning, pedagogiskt ledarskap, lärande, systematiskt kvalitetsarbete [1] Nihlfors & Johansson, 2015
|
4 |
Skolchefen i styrkedjan : Mellan politiken och professionen / The superintendent in the steering chain : Between politics and the professionAndersson, Marika January 2021 (has links)
Syftet med föreliggande studie är att undersöka skolchefens roll i skolans styrkedja, där hen befinner sig i både det politiska verksamhetssystemet och i det professionella. Samtidigt som hen befinner sig i gränssnittet mellan de båda (Svedberg, 2014; Nihlfors, 2003). Hur påverkar det faktumet skolchefens roll? Hur navigeras det mellan dessa båda system, där det dessutom finns olika lagar som på olika sätt styr skolans arbete och som också kan vara motstridiga? De frågor som ställs är följande: · Hur förhåller sig skolchefen till sin roll mellan två olika verksamhetssystem: det politiska och det professionella? · Vilka motsättningar uppstår i, och mellan, det politiska och det professionella verksamhetssystemet? Studien utgår från ett verksamhetsteoretiskt perspektiv där politiken och professionen utgör varsitt verksamhetssystem. I det politiska verksamhetssystemet är objektet ekonomi, och budget i balans det resultat som ska uppnås. I det professionella systemet är objektet eleven och målet elevens måluppfyllelse. Den metod som används är enfallsstudien och insamling av empirisk data sker med observationer av nämndmöten och möten i förvaltningsledningen, intervjuer med skolchef och dokumentanalys. I analysen av resultatet används verksamhetsteori som analysverktyg. Resultatet visar på målkonflikter som uppstår både i respektive verksamhetssystem och mellan dem. Skolchefen i studien visar en medvetenhet om att hen i sitt uppdrag har att förhålla sig till de konflikter det innebär att befinna sig mellan politik och profession, ekonomi och elevernas resultat. Studiens resultat bidrar till tidigare forskning genom att identifiera målkonflikter som uppstår, men även genom att visa på ett förslag på hur skolchefen, som är subjektet i de två systemen, kan spela en nyckelroll. / The purpose of this study is to investigate the role of the superintendent within the school's steering chain, where he is in both the political and the professional activity systems, while at the same time he is in between the two (Svedberg, 2014; Nihlfors, 2003). How does that fact affect the superintendent’s role? How does he navigate between these two systems, where there are different laws that in different ways govern the school's work, which can also be contradictory? The questions asked are the following: · How does the superintendent relate to his role between two different activity systems: the political and the professional? · What contradictions arise in, and between, the political and the professional activity systems? The study is based on a activity theory perspective where politics and the profession each constitute an activity system. In the political activity system the object is economy, and the result to be achieved is a balanced budget. In the professional system the object is the student, and the student’s goal fulfillment is the goal. The method used is the single case study, and the collection of empirical data is done through observations of board meetings and meetings of the administrative management, interviews with the superintendent, and document analysis. In the analysis of the result, activity theory is used as an analysis tool. The results show that conflicts arise both within the respective activity systems and between them. The superintendent in the study shows awareness that he, in his assignment, has to relate to the conflicts it entails to be between politics and profession, economics and the students’ results. The results of the study add to previous research by identifying conflicts, but also by giving a suggestion on how the superintendent, who is the subject of the two systems, can play a key role.
|
5 |
"Mina beslut måste göra skillnad för barnen" : Livsberättelser om skolchefers yrkesresor och yrkesidentiteterLundén, Amelie, Näsström, Jessica January 2024 (has links)
Rollen som skolchef i Sverige idag innebär ett ansvar för att alla styrdokument förutbildningen följs. Det finns dock inga lagstadgade erfarenhetskrav för skolchefer.Huvudmannen för utbildningsorganisationen bestämmer vilka erfarenheter och kunskapersom skolchefen behöver. Denna studie fokuserar på yrkeslivsberättelser från tre skolcheferinom en förskoleorganisation som alla har pedagogisk bakgrund. Studiens syfte är attundersöka skolchefers berättelser om deras yrkesresa från pedagog till skolchef samt attanalysera de yrkesidentiteter som framträder. Studien tillämpar en livsberättelseansats ochanvänder sig av en narrativ teorigrund. Genom tematisk narrativ analys presenterar studien deenskilda yrkeslivsberättelserna i sin helhet. Därefter följer en jämförande analys av likheteroch skillnader mellan berättelserna utifrån teoretiska begrepp. Studiens resultat och analysger, i form av berättelser, en bild av skolchefernas yrkesresor från pedagoger till skolcheferoch de individuella yrkesidentiteter som framträder. Utifrån studiens gemensamma analys sesskillnader i vad som är mest framträdande för skolcheferna utifrån subidentiteter och vad sommotiverar dem. De gemensamma likheterna utifrån yrkesidentiteterna visar på att samtligarespondenter såg fördelar med sin pedagogiska bakgrund i sin roll som skolchef samt att deansåg att deras sociala relationer var viktiga för deras möjligheter att utvecklas. Dessutomfann studien att skolcheferna framträder som individer med stort driv. / The role of school superintendent (Swedish: Skolchef) entails the responsibility of assuring that all educational regulations are observed. There are however no specific requirements for the school superindentents background. The head of the educational organisation decides what previous experience the school superintendent should have. This study focuses on the work life stories of three school superintendents in a private preschool organisation, all with pedagogical backgrounds. The purpose of the study is to explore the superintendents’ stories about the journey from educationist to superintendent, and to analyse the professional identities that emerge. The study employs a life story method and uses narrative theory as its theoretical framework. Through thematic narrative analysis the study first presents each work life story as a whole. Then follows a comparative analysis of similarities and differences between the stories through theoretical concepts. The results and analysis of the study illustrates the work life journey of the respondents, from educationist to school superintendents, and the professional identities that emerge. The joint comparative analysis found the differences between the school superintendents included their sub-identities as well as their sources of motivation. Regarding similarities, the study found that all three respondents saw their pedagogical backgrounds as beneficial for their role as school superintendents. Other similarities included the importance of work relationships for their growth and development, as well as a shared characteristic of ambition.
|
6 |
Vadå! Är fritidshemmet en målstyrd verksamhet? : - En studie om hur skolchef, rektor och verksamma pedagoger tolkar och ser på sin roll för att öka fritidshemmets kvalitet och stärka fritidslärarens yrkesroll.Eriksson, Marcus January 2018 (has links)
Tidigare forskning visade att fritidshemmet ur ett historiskt perspektiv har haft svårt att etablera sig på skolorna sedan verksamheten flyttade in i skolans lokaler. Det gällde också fritidslärares yrkesroll särskilt när det handlade om det komplexa uppdraget av att verka i två skolformer. I studier framkommer att fritidslärare efterfrågar planeringstid och andra forum för att utveckla fritidsverksamheten för att arbeta med läroplanen, dokumentation samt uppföljningar. Även från andra yrkeskategorier framhålls det att ledning mer tydligt behöver skapa förutsättningar för att fritidslärare deltar på planeringsmöten för att fördelningen mellan fritidslärare och grundskollärare skulle bli mer jämn med tanke på att stärka fritidslärarens yrkesroll. När det gällde tidigare forskning om styrkedjan så var den bristfällig vilket också visar sig i studiens bakgrundsforskning.Syftet med denna kvalitativa studie var att undersöka hur utifrån insamlat datamaterial analysera och diskutera hur skolchef, rektor och verksamma pedagoger i en kommun beskrev och tolkade sina roller när det gällde fritidshemmets kvalitetsutveckling och fritidslärarens yrkesroll. Frågor som ingick i syftet var; hur beskriver och tolkar skolchef, rektor och verksamma pedagoger fritidslärarens yrkesroll och det förtydligande uppdraget, Har läroplanssatsningar kring kapitel fyra som handlar om fritidshemmet gjorts i berörd kommun och hur beskrivs och tolkas det då av skolchef, rektor och verksamma pedagoger samt hur beskriver och tolkar skolchef, rektor och verksamma pedagoger styrkedjans betydelse för fritidshemmets kvalitetsutveckling?Jag valde att genomföra strukturerade intervjuer med möjlighet att lägga till egna synpunkter. Det genomfördes med olika yrkesgrupper i styrkedjan för att få svar på mina forskningsfrågor. Skolchef, rektor och fritidslärare intervjuades. Intervjuerna spelades in och transkriberades för att sedan sorteras i underrubriker utifrån tidigare forskning och kategorier som framkommit genom datamaterialet. Läroplansteorin hjälpte mig att försöka förstå informanternas svar utifrån deras yrkesroll och blev en naturlig del i mitt analysarbete.Studiens resultat visade på att fritidslärarens yrkesroll fortfarande användes på olika sätt på enskilda skolor och känslan av att det var på skolans villkor som arbetsuppgifterna utformades framhölls av fritidslärare. Resultatet visade också att fritidslärare som yrkeskår behövde bli stoltare över sitt yrke för att statusen på yrket skulle öka. Resultatet visade att läroplanssatsningar i kommunen gjordes och det framhölls av alla informanter i studien och involverade då styrkedjan. När det däremot handlade om hur läroplanen omsatts i verksamheten visade resultatet att det blev svårare på grund av till exempel brist på utbildade pedagoger eller planering och reflektionstid. / <p>Godkännadne datum: 2018-06-010</p>
|
7 |
Skolchefens makt och inflytande / The power and influence of the superintendentWeståker, Maria January 2023 (has links)
Abstract The purpose of this study is to investigate the perceived power and influence of superintendents in relation to their state-appointed role in the Education Act, and the autonomy it provides. This qualitative study uses Foucault’s analysis of power as its theoretical framework. The empirical data collects through semi-structured interviews with in total thirteen superintendents employed by municipals or independent schoolboards. Superintendents employed by independent schoolboards have generally been under-researched previously and this makes this study an important contribution. The empirical data is analysed using three of Foucault’s concepts of power: governance, power and counter-power, and power and knowledge. The results indicate a notable variation in the perceptions of superintendents regarding their power and influence. The context in which they operate, as well as the ownership or operation of the schools, also plays a role for the superintendents´ perceptions of power and influence. The results indicates that superintendents have power and highlight a significant difference between the role of a superintendent in an independent organization compared to a superintendent working in a municipal organization. The superintendent employed by an independent schoolboard has a more defined and distinct role compared to a superintendent in a municipal schoolboard. Furthermore, the results indicates that the superintendent’s perception of their power and influence depends due to several factors in the surrounding society for example, voter groups, conservation interests, skills shortage, and unemployment. Keywords superintendent, schoolboard, educational leadership, school management, Foucault, power and influence / Sammanfattning Syftet med denna studie är att öka förståelsen för vilken makt och vilket inflytande skolchefer uppfattar att de har kopplat till det statliga skolchefsuppdraget, samt vilket upplevt handlingsutrymme det ger. Studien har en kvalitativ ansats och bygger på kvalitativa intervjuer. Insamling av empiriska data sker genom semistrukturerade intervjuer med totalt tretton skolchefer för fristående och kommunala verksamheter. I studien deltar flera skolchefer från enskilda huvudmän vilka det finns lite forskning om sedan tidigare vilket ökar studiens relevans. Foucaults maktanalys används som teori i studien och analysen av empirin genomförs med hjälp av tre av Foucaults maktbegrepp; styrning, makt och motmakt och makt och kunskap. Resultatet visar att det är stor skillnad mellan hur de olika skolcheferna uppfattar sin makt och sitt inflytande. Dessutom visar resultatet på stor skillnad mellan skolchefens uppdrag hos en enskild huvudman jämfört med en kommunal huvudman. Skolchefen hos en enskild huvudman har ett mer avgränsat och tydligt uppdrag än vad en skolchef i en kommunal verksamhet har. Skolchefen har en betydelsefull roll, och deras uppfattning om sin makt, inflytande och därmed handlingsutrymme formas av flera faktorer i det omkringliggande samhället som till exempel väljargrupper, bevarandeintressen, kompetensbrist och arbetslöshet. Skolchefsrollen påverkas av skillnader i styrningen och organisering mellan olika huvudmän och det ställs olika förväntningar på skolchefen beroende av vilken huvudman som äger eller driver skolorna. Nyckelord skolchef, huvudman, skolstyrelse, styrning, Foucault, makt och inflytande
|
8 |
Skolchefens avsikter att förbättra fritidshemmets undervisning : - Den dimensionella modellen prövas för analys av huvudmannaplaner / Aims of the Superintendent to improve the Education in LtCs : - The Dimensional Model tested to analyze Plans at a District system levelMokvist Koutakis, Carina January 2022 (has links)
Syftet med studien i föreliggande uppsats är att pröva hur dimensionella modellen kan bedöma de avsikter skolchefen formulerar för att förbättra fritidshemmets undervisning, för att, i ett nästa steg, bidra i det systematiska kvalitetsarbetet. Frågeställningen undersöker på vilket sätt den dimensionella modellens kvalitativa bedömningskriterier kan bidra, dels med kvalitativa bedömningar av skolchefens avsikter att förbättra fritidshemmets undervisning, dels fungera som underlag att generera formativa frågor för kommande systematiska kvalitetsarbete. Denna kvalitativa, deduktiva studie använder systemteori som utgångspunkt. Teorin utgår från tanken att skolors likaväl som skolsystems kultur och historia ser olika ut, varför insatser behöver differentieras för att motsvara skolans uppdrag. System avser i det här fallet helheter, bildade av individer och organisationer. Medvetenhet om detta gör det lättare att orientera sig i skolans komplexa verksamhet och det blir möjligt att förändra och därmed förbättra. Empiriskt material inhämtades ur grundskolors huvudmannaplaner. Resultatet visar en bild där fritidshemmet är relativt osynligt, särskilt gällande utbildningsuppdraget. Skolchefens avsikter likaså. Dimensionella modellen bidrog till bilden genom att belysa centrala dimensioner i planerna samt med underlag för formativa frågor. Slutsatsen är att planerna har ett stort utrymme till förbättring, utifrån samtliga dimensionerna. I utrymmet framträder frågor att använda formativt för att förbättra måluppfyllelsen i fritidshemmet. / The aim is to test how The Dimensional model can assess the intentions formulated by the Superintendent to improve teaching in the LtCs, to, in the following, contribute to the systematic quality work. The question examines how The Dimensional model's qualitative assessment criteria can con-tribute, partly with qualitative assessments of the Superintendents' intentions to improve teaching in the LtCs and partly serve as a basis for generating Formative questions for future Systematic quality Development Work. This qualitative, deductive study uses Systems Theory as starting point. The theory is based on the idea that schools as well as school systems look different in terms of culture and history, which is why efforts need to be differentiated to meet the purpose. Here, systems are wholes, formed by individuals and organizations. Awareness of this makes it easier to orientate oneself in complex activities in schools and it becomes possible to change and thus also improve. Data was gathered from Plans of the Schoolboard for the compulsory school. The results draw a picture of the LtCs being relatively undetectable. That is also true for the aims of the Superintendent. The Dimensional model added to the picture by illustrating core dimensions in the Plans and well as Formative questions. The conclusion is that the Plans have a lot of room for improvement. In that gap, questions emerge to use formatively to improve the fulfillment of goals in the LtCs.
|
Page generated in 0.0397 seconds