Spelling suggestions: "subject:"vårdoch omsorgsboende"" "subject:"vårdenoch omsorgsboende""
21 |
Vikten av att anpassa vårdmiljön vid omvårdnad av personer med demens vid vård- och omsorgsboende : En litteraturöversikt / The importance of adapting the health environment for care of persons with dementia in nursing homes : A literature reviewPersson, Evelina, Öberg, Katharina January 2020 (has links)
Bakgrund: Allt fler människor kommer att drabbas av någon form av demenssjukdom vilket bland annat leder till förlust av kognitiva förmågor. Detta innebär ökat behov av vård- och omsorgsboende för de personer som drabbats. Det centrala för personer med demenssjukdom är att vården är personcentrerad samt att den fysiska vårdmiljön är anpassad efter deras behov. Syfte: Att beskriva den fysiska vårdmiljöns betydelse för omvårdnad av personer med demens på vård- och omsorgsboende. Metod: En litteraturöversikt som grundades i kvalitativa (n=12), kvantitativa (n=1) samt mixade (n=2) studier. Studierna hade fokus på den fysiska vårdmiljöns betydelse för omvårdnaden av personer med demenssjukdom. Artiklarna kvalitetsgranskades, analyserades och indelades fyra huvudkategorier med sju underkategorier. Resultat: Resultatet visade att den fysiska vårdmiljön påverkade personer med demenssjukdom. Genom anpassning av måltidsmiljö, utomhusmiljö och inomhusmiljö främjades livskvalitén för personer med demenssjukdom. Att vårdmiljön utformades hemlik med välbekanta föremål gjorde det lättare för personer med demenssjukdom att göra sig hemmastadda och trivas på sitt nya boende. Detta påverkade självbestämmande och självständighet likväl som livskvalité och trygghet. Slutsats: Personer som diagnostiseras med demenssjukdom drabbas olika då det finns många varierande symtom och begräsningar. Forskning indikerar att det rör sig om kognitiv nedsättning vilket kan påverka personens integritet, självbestämmande och autonomi. Resultatet visar på att anpassning av den fysiska vårdmiljön kan minska konsekvenserna av kognitiv nedsättning för personer med demenssjukdom, samt ge en känsla av att vara hemma och frihet. Detta kan bidra till lugn, trygghet och autonomi för de som bor på vård- och omsorgsboendet. / Background: An increasing number of people will become suffering from dementia which means loss of cognitive abilities. Aging populations means an increased need for residential care. The most important thing for people with dementia is that the care is person-centered and the environment adapted to their needs. Purpose: To describe the importance of the physical care environment for caring of people with dementia in nursing homes. Methods: A literature review based on qualitative (n = 12), quantitative (n = 1) and mixed (n = 2) studies. The studies focused on the meaning of the physical care environment for the care of people with dementia. The articles were quality checked, analyzed and divided into four main categories with seven sub-categories. Results: Persons who are diagnosed with dementia are affected differently because there are many varying symptoms and limitations. By adapting the meal environment, the outdoor environment and the indoor environment the quality of life for people with dementia was promoted. When the care environment was designed home-like with familiar objects it made it easier for people with dementia to feel like home and enjoy their new home. This was shown to affect selfdetermination and independence as well as quality of life and security. Conclusions: People who suffer from dementia are not affected in the same way, there are many different symptoms and limitations. Research indicates that in all cases it is a cognitive impairment which affects the person's capability of integrity, self-determination and autonomy. The results show that adapting the physical care environment can promote cognitive decline for persons with dementia, and also give a feeling of being at home and freedom. This can contribute to tranquility, security and autonomy for those living at the nursing home
|
22 |
En värdig död : En kvalitativ studie om hur arbetet att tillgodose omsorgstagares psykosociala behov organiseras i den palliativa vården inom äldreomsorgen / Dignified deathAmbjørseie, Ida, Johansson Hultqvist, Tobias January 2021 (has links)
The purpose of our thesis is to shed light on how the work to meet the psychosocial needs of the elderly is organized in the palliative care in elderly care, and what role and significance the professional social work can have in such an activity. The purpose is concretized in the following question statements; What is the role and responsibility of the caregiver for their caregivers and elderly patients. What strategies does a health care curator use compared to care staff in general palliative care to meet the psychosocial needs of the elderly and what significance can the presence of a health care curator in general palliative care have for the psychosocial support in elderly care. Our findings was that based on the results, there is a difference in whether the elderly receive palliative care through the specialized palliative care or through the general palliative care. The reason for this could be that the health care curator is not mandatory in the general palliative care and our findings suggest that this could be a contributing factor. Our conclusions are that regardless of whether the elderly have lived a long life, palliative care must have high quality to meet the ethical standards. According to assistant nurses, what has emerged during the results is above all that more resources are needed for the caregivers to feel sufficient at work and at least have the opportunity to meet psychosocial needs. The interviewees have also pointed out a lack of competence at psychosocial support in the existing medical workforce. Therefore we interpret, based on the results, that it is a health and medical care curator who is needed in the palliative care to be able to ensure a dignified death.
|
23 |
Upplevelser av att vara anhörig till en person med demenssjukdom på vård- och omsorgsboende : En litteraturöversikt / Experiences of being a close relative to a person with dementia in nursing homes : A literature reviewVidlund, Johanna, Ejnarsson, Rasmus January 2021 (has links)
Bakgrund: Demenssjukdomar drabbar miljontals människor världen över. Det som präglar en demenssjukdom är att kognitiva förmågor börjar försämras. Både behandlingar och förståelser för sjukdomen är under konstant utveckling. Innan vård- och omsorgsboende blir aktuellt är anhöriga oftast den första omvårdaren. Syfte: Syftet avser att beskriva upplevelser av att vara anhörig till en person med demenssjukdom på vård- och omsorgsboende. Metod: Metoden utgår från en litteraturöversikt enligt Friberg, där tio artiklar är framtagna från databaserna CINAHL Complete och PubMed. Artiklarna analyserades efter Fribergs femstegsmodell vilket utgör en litteraturöversikt. Den teoretiska referensramen bygger på Janice Morses omvårdnadsteori om lidande. Resultat: Litteraturöversiktens resultat av anhörigas upplevelser delas upp i tre teman. En ny relation, förväntningar på vården och en meningsfylld vardag. Resultatet påvisar att förflytten till vård- och omsorgsboende var en omfattande upplevelse för anhöriga. Resultatets underteman påvisar att även delaktighet, förtroende, normalitet och tillit är viktigt i vården som anhörig. Sammanfattning: Anhöriga har upplevt en förändrad vardag samt tillvaro sedan personen med demenssjukdom flyttat in på vård- och omsorgsboende. Vardagen speglas av kontakt som anhöriga upplever olika beroende på bemötandet av vårdpersonalen. / Background: Dementia is a widespread diagnosis that affects millions of people. What characterizes dementia is that cognitive abilities begin to deteriorate. Treatments and understandings for the disease are under development. Those most affected by the disease are the relatives who usually become the first caregiver of dementia patients, before nursing homes begin to become more relevant. Aim: The aim of this study is to describe experiences of being relative to a person with dementia in nursing homes. Method: The method used is a literature review according to Friberg, where ten articles are produced from the databases CINAHL Complete and PubMed. Selected articles were analyzed according to Friberg's five-step model for a literature review. Janice Morse's nursing theory of suffering was used as a theoretical frame of reference. Results: The results of relatives' experiences were divided into three main themes; a new relationship, expectations of care and a meaningful everyday life. It turned out that the move to care and nursing homes was a comprehensive experience for relatives and everyday life did not look good for close relatives as it were stressful. The sub-themes of the results also show that confidence, involvement, maintain same old routines and trust in the care as a relative was important as well. Conclusion: Relatives have experienced a change in their daily routines and even a different life since their dementia patient moved into nursing homes. The change is reflected on the relative’s daily life and causes the development of new habits as they now experience life differently depending on how the treatment at the care and nursing home goes.
|
24 |
Anhörigas upplevelser av vård i livets slut för äldre personer på vård-och omsorgsboende : en litteraturöversikt / Relatives’ experiences of end-of-life care för older people in nursing homes : a literature reviewGyal, Lakshan, Hossain, Anwar January 2022 (has links)
Bakgrund: I Sverige avlider årligen 90 000 personer och cirka 75 000 beräknas ha palliativa vårdbehov inom slutenvården eller på vård- och omsorgsboende. Anhöriga har en viktig roll i omvårdnaden vid palliativ vård. Sjuksköterskan har ett ansvar att ge stöd och information. Syfte: Att belysa anhörigas upplevelser av palliativ vård i livets slut för äldre personer på vård-och omsorgsboende. Metod: En litteraturöversikt som omfattar tio kvalitativa vetenskapliga artiklar. Informationssökning utfördes i två databaser PubMed och CINAHL Complete. Artiklarna granskades enligt Fribergs beskrivning. Resultat: Resultatet redovisas i fyra kategorier: Att vara delaktig, En god vårdrelation, Att känna misstro till vården, Lidande och sorg. Anhörigas upplevelser var både positiva och negativa i vården vid livets slut. Anhöriga ville ha regelbunden information och samtal med vårdpersonalen för att känna trygghet och vara delaktiga i beslutfattande i vården vid livets slut. Sammanfattning: För att främja äldre personers livskvalitet engagerade sig anhöriga i deras närståendes vård i livets slut. Kommunikation och information påverkade deras upplevelser av vården och de ville bli lyssnade till och sedda. Anhörigas delaktighet i vården vid livets slut kan bidra till en god vårdkvalitet. Bättre information och stöd från sjuksköterskor kan öka anhörigas delaktighet. Avsaknaden av kommunikation, information och stöd resulterade känslor av otrygghet, sårbarhet och misstro till vården vid livet slut. / Background: Approximately 90,000 people die yearly and about 75,000 people estimates to have palliative care in nursing homes in Sweden. The relatives have an important role for the patients in palliative care. The nurses have a responsibility to provide support and give information to both relatives and patient in the end-of-life care Aim: The object of this paper was to describe the relatives' experiences of end-of-life care for older people in nursing homes. Method: A literature review comprising ten qualitative scientific articles. Information retrieval was performed in two databases PubMed and CINAHL Complete. The articles were reviewed according to Friberg's description Results: The results reported four categories: experiences of being involved, a good care relationship, feeling distrust of care, suffering and sorrow. Relatives’ experiences were both negative and positive of palliative care. Relatives wanted regular basis communication, information, and conversation with the respective care staff for felling safe and most of the relatives’ wanted to be involved with decision making in the end-of-life. Summary: Relatives would participate in the care of their next-of-kin at the end-of -life to develop their quality of life. The family caregivers felt that communication and information affected their experience, and this enhanced a demand to be listened and to be seen. Relatives involvement in end-of-life care contribute to a good care. Better information and support from the nurses increase the involvement of the relatives. The cause of insufficiency of communication, information and support leads to insecurity, vulnerability, and mistrust in the end-of-life care.
|
25 |
Vårdtagarens upplevelse av kommunikation med vårdpersonal om vård i livets slutskede på vård- och omsorgsboende : En allmän litteraturöversiktIbrahim, Shagol, Käldare, Jonna January 2022 (has links)
Bakgrund: I Sverige är det ungefär 90 000 personer som avlider årligen och utav detta antal, är det 70 000 personer som är i behov av palliativ vård. Sjuksköterskor på vård- och omsorgsboenden bedriver en flerdimensionell omvårdnad för vårdtagare som vårdas palliativt i livets slutskede, för att främja deras livskvalité. Vårdtagare som närmar sig livets slutskede uttrycker även ett behov av att kommunicera om vård i livets slutskede. Syfte: Beskriva vårdtagarens upplevelse av kommunikation med vårdpersonal om vård i livets slutskede på vård- och omsorgsboende. Metod: En allmän litteraturöversikt med kvalitativ metod och en induktiv ansats. Sju vetenskapliga artiklar analyserades i enlighet med Fribergs (2017) analysmodell. Resultat: Studien visar att vårdtagare har svårt för att kommunicera med vårdpersonalen om vård i livets slutskede. Utifrån resultatet utformades två huvudkategorier, att känna sig bekräftad och att känna sig värdig. Kategorierna består sammanlagt av fem underkategorier, av att bli sedd, att få uttrycka sina önskemål, att känna tillit, att inte få frågan samt att uppleva sig till besvär. Slutsats: Genom denna studie framkom det att vårdtagarna upplevde att kommunikation med vårdpersonalen angående vård i livets slutskede sällan förekom. Vårdtagarna har önskemål om vård i livets slutskede som sällan blir framfört av anledningar så som tidsbrist från vårdpersonalen, vårdtagarna upplever sig till besvär, de känner sig inte sedda och bekräftade.
|
26 |
Det såg bättre ut i prospektet : Om äldre personers upplevelse av att flytta till ett vård- och omsorgsboende / It looked better in the broschure : about older people´s experience of moving to a nursing homeHjelmer, Moa, Helispää, Johanna January 2024 (has links)
Det är många faktorer och omständigheter som spelar in när den äldre personen behöver lämna sitt hem och flytta till ett vård- och omsorgsboende, vilket även tidigare forskning bekräftar. Hur ser processen ut från att den äldre personen tar beslutet att flytta, genomför själva flytten och därefter skapar ett liv på det nya boendet? Denna studie ämnar att beskriva processens tre delar utifrån den äldres upplevelse; beslutet att flytta, flytten samt den första tiden på det nya boendet. Totalt tio semistrukturerade intervjuer utfördes i denna kvalitativa studie. Tidigare forskning kring flyttprocessen visar en mångfacetterad process. I vår studie har vi använt oss av kritisk gerontologi och det sociala sammanbrottssyndromet som teoretisk referensram för att analysera materialet. Resultatet visar att anhöriga har en stor del i den äldre personens liv när hen ska ta beslutet om att flytta, packa ihop det tidigare livet, flytta och installera sig på det nya boendet. Ytterligare fynd visar att de saker man tar med sig till boendet kan ha betydande roll för skapandet av ett nytt hem. Resultaten visar även på bristfällig information kring vad man kan förvänta sig av ett vård- och omsorgsboende samt att den information man faktiskt får inte alltid stämmer med verkligheten. Livet på vård- och omsorgsboende visar sig innehålla både positiva och negativa delar men i huvudsak har de äldre i denna studie anpassat sig ganska väl till sin nya situation. / There are many factors and circumstances that come into play when the elderly person needs to leave their home and move to a nursing home, which is confirmed by previous research. What does the process look like from the elderly person making the decision to move, carrying out the move itself and then creating a life in the new accommodation? This study intends to describe the three parts of the process based on the elderly's experience; the decision to move, the move and the first time in the new accommodation. A total of ten semi-structured interviews were conducted in this qualitative study. Previous research on the relocation process shows a multifaceted process. In our study, we have used critical gerontology and the social breakdown syndrome as a theoretical frame of reference to analyze the material. The results show that relatives have a large part in the elderly person's life when they have to make the decision to move, pack up their former life and move and settle in the new accommodation. Further findings show that the things you bring to your home can have a significant role in the creation of a new home and life. The results also show insufficient information about what to expect from a nursing home and that the information you actually receive does not always match reality. Life in a nursing home turns out to contain both positive and negative parts, but in the main the elderly in this study have adapted quite well to their new situation.
|
27 |
Prevalens av dysfagi på ett vård- och omsorgsboende i Luleå kommunAsker, Lovisa, Sörman, Sara January 2015 (has links)
Bakgrund Åldrande medför en ökad risk för att drabbas av dysfagi, och studier som har undersökt prevalensen på svenska vård- och omsorgsboenden har visat en hög dysfagiförekomst även om variationen mellan studierna varit stor. Det har påvisats att omvårdnadspersonalen inte alltid har tillräckligt med kunskap och att äldre med dysfagi utsätts för risker att drabbas av sekundära komplikationer. Syfte Syftet med föreliggande studie var att kartlägga prevalensen av orofaryngeal dysfagi, samt undersöka om skillnader förekommer avseende kön, ålder och förmåga att ge eget samtycke. Studien syftade även till att undersöka om sväljsvårigheter har uppmärksammats av personalen. Metod Sväljförmågan hos 55 kunder från ett vård- och omsorgsboende undersöktes med hjälp av den svenska översättningen av The Standardized Swallowing Assessment (SSA-S). 19 deltagare ur personalen svarade på en enkät om de deltagande kundernas sväljförmåga. Kompletterande information om måltidsanpassningar inhämtades från personal och listor i köken. Resultat Tecken på sväljsvårigheter uppvisades hos 27 % av kunderna. De som inte kunde ge egna samtycken hade en högre förekomst av sväljsvårigheter. Det förekom ingen prevalensskillnad beroende på kön och ålder. Personalenkäten visade att 27 % av de deltagande kunderna ansågs ha ät- och sväljsvårigheter, men att 53 % av kunderna med sväljsvårigheter enligt SSA-S inte skattades ha svårigheter enligt personalen. Slutsatser Studien visade en indikation på att mer än var fjärde kund på det studerade vård- och omsorgsboendet har nedsatt sväljförmåga och att sväljsvårigheter var vanligare hos dem som behövde samtycke från anhörig eller god man. Personalen förefaller inte alltid uppmärksamma dessa svårigheter.
|
28 |
Sjuksköterskors erfarenheter av att arbeta med personcentrerad vård inom vård- och omsorgsboende – En kvalitativ intervjustudie / Nurses experiences of working with person-centered care in nursing homes - A qualitative interview studyBodin, Annelie, Ringlund, Sofie January 2019 (has links)
Bakgrund Personcentrerad vård innebär att vården utgår från patienten och dess upplevelse av ohälsa och sjukdom, sociala sammanhang och dess närstående. Personcentrerad vård utgår från tre nyckelbegrepp som Centrum för personcentrerad vård arbetat fram och dessa är; partnerskap, patientberättelsen och dokumentation. Syfte Att beskriva sjuksköterskors erfarenheter av hur de arbetar med personcentrerad vård; partnerskap, patientberättelsen och dokumentation, på somatiska avdelningar på vård- och omsorgsboenden. Metod Deskriptiv studie med kvalitativ deduktiv ansats. Studien baserades på åtta semistrukturerade intervjuer som analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Resultat Analysen resulterade i ett tema; Samtal som redskap för att praktisera personcentrerad vård. Tre kategorier var förutbestämda och sju subkategorier identifierades: Partnerskap; ta del av den äldres kunskap, ta del av anhörigas kunskap, omvårdnadspersonalens kunskap, sjuksköterskans kunskap, Patientberättelsen och Dokumentation; dokumentation i levnadsberättelsen, dokumentation i genomförandeplan och dokumentation i dokumentationssystemet utifrån personcentrerad vård. Konklusion Samtalet är en av sjuksköterskans viktigaste redskap för att praktisera personcentrerad vård. Genom samtal bygger sjuksköterskan en relation till den äldre och utvecklar ett partnerskap. Samtal är även en förutsättning för att skapa relation till anhöriga samt för ett välfungerande teamarbete. Dock visade det sig att sjuksköterskorna upplevde att de arbetade för långt från den äldre personen och att de inte alltid hade tid för fördjupade samtal. / Background In person-centered care the patient and his/her experience of illness, disease, social content and close relationships is central. Person-centered care emanates from three keywords developed at University of Gothenburg Centre for Person-Centered Care (GPCC): Partnership, the patient narrative and documentation. Purpose To describe the experiences nurses have from person-centered care and how they work with partnership, the patient narrative and documentation at general units in nursing homes. Method Descriptive study conducted with a qualitative deductive approach. The study was based upon eight semi-structured interviews and data was analyzed using qualitative content analysis. Results One theme was identified: The communicative conversation used as a tool in order to perform person-centered care. Three categories were predetermined and the analysis resulted in seven subcategories: Partnership; to utilize the patient´s knowledge, to utilize the knowledge held by relatives, caregivers and the nurse, The patient narrative and Documentation; documentation of the story of the patient´s life, documentation in individualized care-plans and documentation in the system of documentation from a personal- centered perspective. Conclusion The communicative conversation was essential in order to perform person-centered care. Within this conversation, the nurse will be able to develop a relationship with the patient and from that relationship a partnership will evolve. In addition, a communicative conversation is of crucial importance in order to evolve relationships with relatives and to maintain functional cooperation. However, it turned out that the nurses experienced that they worked too far from the older person and that they did not always have time for in-depth conversations.
|
29 |
Äldres upplevelser av salutogen fokuserad vård- och omsorgHedqvist, Izabelle January 2019 (has links)
Abstract Purpose: The purpose of this study was to investigate how older people perceive how salutogenically focused work acts on their retirement homes and how their behavior is affected by it. Method: An inductive approach with semi-structured interviews. The choice of respondents was a meaningful selection with four respondents who lived in a retirement home at the time of the interview. A manifest content analysis was used to work out categories in the result. Results: The result of the study showed that salutogenic work gave good living and increased abilities in every day living. It also showed that salutogenic work had shortcomings in chape of the residents experienced that the staff had to little time for them and also that there was not enough individualizad activities. Conclusion: Salutogenic approach in health and care provided the elderly with a good spirit of content-rich days with self-determination. There was still a lot left to work with to achieve an optimal salutogenic care for the elderly. / Sammanfattning Syftet med denna studie var att undersöka hur äldre människor upplever hur det salutogenfokuserade arbetet fungerar på deras vård- och omsorgsboende samt hur deras mående påverkas av det. Studien var av induktiv ansats med semi- strukturerade intervjuer. Urvalet i studien var fyra informationsrika respondenter som bodde på ett vård- och omsorgsboende som arbetade utifrån ett salutogent förhållningssätt. En manifest innehållsanalys gjordes för att få fram kategorier av resultatet. Resultatet av studien visade att salutogent arbete medförde ett bra mående, innehållsrika dagar, självbestämmande och individanpassade dagar. Dock visade resultatet att det salutogena arbetet också hade brister i form av inte tillräckligt anpassade aktiviteter och att de boende upplevde att personalen hade för mycket att göra. Slutsatsen av studien var att salutogent förhållningssätt inom vård- och omsorg gav de äldre ett bra mående med innehållsrika dagar med självbestämmande. Resultatet visade även att det fortfarande finns en del kvar att arbeta med för att uppnå en optimal salutogen omsorg för den äldre.
|
30 |
Sjuksköterskors erfarenheter av att vårda personer med hjärtsvikt i livets slut inom särskilt och ordinärt boende : en litteraturöversikt / Nurses experiences of caring for patients with heart failure at end of life in nursing homes and their own home : a reviewBroberg, Lena, Jogenby, Kitty January 2021 (has links)
Bakgrund: Hjärtsvikt är en komplex sjukdom som i livets slut ger många svåra symtom. Den sjukes livskvalitet påverkas avsevärt och många vårdas i ordinärt eller särskilt boende den sista tiden i livet. Sjuksköterskan har ett stort ansvar och ska arbeta personcentrerat, ge symtomlindring och främja god livskvalitet. Syfte: Syftet var att beskriva sjuksköterskors erfarenheter av att vårda personer med hjärtsvikt i livets slut som bor i särskilt boende och ordinärt boende med stöd av hemsjukvård. Metod: Kvalitativ litteraturöversikt med induktiv ansats baserad på 11 vetenskapliga artiklar från databaserna PubMed och Cinahl Complete. Artiklarna kvalitetsgranskades utifrån Caldwells ramverk och analyserades med tematisk analys. Resultat: Sjuksköterskorna upplevde att de behövde mer kunskap om hjärtsviktsbehandling, symtomlindring och palliativt förhållningssätt. De efterfrågade bättre kommunikation och kontinuitet och upplevde att tvärprofessionellt arbete främjade planering och god vård. Vårdmiljön påverkade sjuksköterskornas förutsättning att arbeta personcentrerat. Slutsats: Ett personcentrerat förhållningssätt möjliggörs av en god vårdrelation. Vårdmiljön är beroende av kommunikation, samarbete och kontinuitet. Det finns ett behov av ökade kunskaper kring hjärtsvikt och palliativ vård hos sjuksköterskor och deras förutsättningar är avgörande för god symtomlindring och patientens livskvalitet. / Background: Heart failure is a complex disease with many severe symptoms. The patient's quality of life is significantly affected and end of life care is often provided in nursing homes or in the patient's own home. The nurse has a great responsibility and is expected to work with a person centered approach, provide symptom relief and promote good quality of life. Aim: The purpose of this review was to describe nurses’ experiences of caring for people with heart failure at the end of life in nursing homes and home health nursing. Method: Literature review with an inductive approach based on 11 scientific articles from the databases PubMed and Cinahl Complete. The quality of the articles were reviewed with Caldwell's framework and analyzed with thematic analysis. Results: There is a need for more knowledge about heart failure treatment, symptom relief and palliative care. The nurses' expressed a need for better communication and continuity and felt that interprofessional work promoted planning and good care. The care environment affected the nurses' ability to work with person centered care. Conclusion: Person centered care is made possible by a good relationship between the nurse and patient. A caring environment is dependent on communication, cooperation and continuity. There is a need for increased knowledge about heart failure and palliative care among nurses and their work environment play a crucial part in managing the patients symptoms and enabling quality of life.
|
Page generated in 0.0415 seconds