Spelling suggestions: "subject:"'dde andra'"" "subject:"'dde ändra'""
31 |
Talande tystnad och tystnade röster : Analys av nationella provets texthäften i svenskaForestam, Elin January 2016 (has links)
Diskriminering, kränkning och trakasserier i samhället hämtar kraft i normer som kategoriserar människor i olika hierarkier. Dessa normer bär på idén om något önskvärt och normalt och samtidigt på föreställningar om det som avviker. Syftet med denna undersökning är att studera i vilken mån nationella provets texthäften inkluderar och synliggör de grupper som definieras i diskrimineringslagen. Undersökningen diskuterar också vilka konsekvenser detta får för skolans demokratiska uppdrag utifrån begreppen norm och den andra. Undersökningen genomfördes med kvantitativ innehållsanalys och ett kodschema. Studiens resultat visar att texthäftena inkluderar och synliggör många av diskrimineringsgrunderna men att några uttryck förekommer väldigt sällan eller inte alls. Vidare speglar resultatet att vissa grunder blir norm medan andra blir uttryck för det avvikande, ”de andra”.
|
32 |
”Alla barn är likadana oavsett kultur” : En studie i om hur pedagoger uppfattar och genomför sitt arbete imångkulturella barngrupper i förskolan / : A study of how teachers perceive and carry out their work in multiculturalchildren's groups in preschoolSpännar, Therese January 2017 (has links)
Dagens förskola är under förändring. Allt fler familjer har anlänt till Sverige som flyktingar och barnen börjar i förskolor runtom i landet. Förskolans läroplan, Lpfö 98 (rev. 2016) beskriver att förskolans pedagoger ska arbeta med att synliggöra kulturella skillnader och värderingar i barngrupperna för att gynna barnens förutsättningar för att leva i ett internationaliserat samhälle. Studiens syfte är att bidra med ytterligare kunskap om hur förskolepedagoger ser på arbetet med att möjliggöra förståelse och öppenhet hos barn om kulturell mångfald. Frågeställningar som använts är: Vad är pedagogernas uppfattning om sitt uppdrag att bidra till att främja barnens möjligheter till att förstå och möta olika kulturer? Hur beskriver pedagogerna arbetet med kulturell mångfald? Metoden som använts för att genomföra studien är kvalitativ intervju och fyra stycken pedagoger intervjuades. Slutsatser av resultatet visade att pedagogerna är genuint intresserade av de nya kulturerna kommit till deras avdelningar men problem fanns med språklig kommunikation. Kulturellt arbete ansåg pedagogerna var beroende av föräldrar från andra kulturer men problematiserades utifrån att pedagogerna inte visste om föräldrarna hade negativa upplevelser från deras hemländer.Barn från andra kulturer och länders lärande lyftes inte fram av pedagogerna. Arbetet med kulturer skulle gynna svenska barns lärande vilket gör att slutsatsen kan dras att förskolans monokulturella traditioner tas för givet i verksamheten. Pedagogerna sammanförde icke önskvärda beteenden med kulturell tillhörighet vilket kan skapa uppdelningar och negativa konsekvenser för barnen. Mer kunskaper behövs hos förskolans pedagoger samt gemensamma diskussioner i arbetslagen där begreppet kultur definieras.
|
33 |
Skapandet av minnen i US-amerikansk och kinesisk krigsfilm under efterkrigstidenCarlsson, David January 2016 (has links)
Den här uppsatsens fokus ligger i mångt och mycket på Kinas och USA:s ombytliga relation med Japan under efterkrigstiden. Japanernas illdåd i Östasien och Stilla Havet under andra världskriget lämnade ett stort avtryck i både den kinesiska och US-amerikanska filmkulturen. Den japanska karaktären i film har varit lika ombytlig som de kinesisk/japanska och US-amerikanska/japanska politiska relationerna sedan andra världskrigets slut. Uppsatsens analys kommer jämföra ett mindre antal kinesiska och US-amerikanska filmer med varandra och peka på likheter och olikheter i hur man framställt japaner med hjälp av olika konventionella stilgrepp inom film såsom kinematografi, musik och ljud. Från propagandafilmer och dokumentära redogörelser, till humanistiska skildringar och dramatiska återberättelser; den japanska karaktären har tagit sig många olika skepnader genom åren. Det är svårt att definiera några absoluta drag som sammankopplar de otal av japanska rollkaraktärer som kommit och gått. Något som man kan vara ganska säker på dock är att politik, historia och film i många avseenden går hand i hand med varandra.
|
34 |
Svårigheter i matematik hos elever med svenska som andraspråk. : Orsaker och möjligheter ur fyra lärares perspektiv. / Difficulties in mathematics for students with Swedish as a second language. : Causes and possibilities from four teachers' perspective.Skopljak, Sendi January 2017 (has links)
Detta examensarbete behandlar ämnet matematik i årskurs 4-6. Tidigare forskning harvisat resultat på att elever med svenska som andraspråk möter svårigheter imatematik, som leder till att de inte når kunskapskraven för den årskurs de tillhör.Matematik har en hög status i både skola och i dagens samhälle, därför är det ytterstviktigt att samtliga elever med svenska som andraspråk ges möjligheter för att uppnåmålen. En bakomliggande faktor på svårigheterna som framkommer under avsnittetbakgrund, är modersmålets betydelse för matematikundervisningen för elever medsvenska som andraspråk. Vidare framkommer lärarnas resonemang om fenomenet.Syftet med min studie är att synliggöra hur fyra matematiklärare resonerar kringorsaker och möjligheter till svårigheter i matematik hos elever med svenska somandraspråk.Studien har sin utgångspunkt i en kvalitativ metod som bygger på intervjuer. Fyralärare intervjuades och framförde sina tankegångar kring svårigheter i matematik hoselever med svenska som andraspråk. Resultatet har delvis analyserats med hjälp avVygotskijs teori om den närmaste zonen för utveckling.Lärarna under intervjuerna anser att det finns olika orsaker till att elever med svenskasom andraspråk stöter på svårigheter i ämnet matematik. Några orsaker är det svenskaspråket, modersmålet, bristande förkunskaper samt klassrumsinteraktion. En delmöjligheter för att förebygga svårigheterna framkom också, bland annatmodersmålets betydelse för elever i ämnet matematik.
|
35 |
Kristidsnämnden i Växjö stad 1939-1945 : Kristidsförvaltningens styrning under Andra Världskriget / The Local crisis board of Växjö municipality 1939-1945 : War time crisis management during World War 2Villman, Max January 2019 (has links)
I samband med Andra Världskrigets utbrott sjösattes i Sverige en större kontroll- och planeringsapparat av ekonomin i syfte att säkra befolkningens överlevnad. En del av denna apparat var ett omfattande ransoneringssystem som successivt kom att omfatta det mesta av livsmedel och bränsle och som fick stor påverkan på boende i riket. Denna kristidsorganisation utgick till stor del från ett antal statliga organ vars förlängda arm ute i kommunerna utgjordes av kristidsnämnder. Syftet med denna uppsats är att undersöka vilket genomslag den centralt styrda kristidsförvaltningen fick på den lokala administrativa nivån och dess kristidsnämnder. Jag undersöker specifikt och i detalj Växjö kristidsnämnds arbete 1939-1945. Som källor används formella mötesprotokoll och inkomna skrivelser. Teorin om den kommunala nivån som en förlängd arm av staten snarare än en separat agerande enhet testas i fallet Växjö kristidsnämnd under Andra Världskriget. Undersökningen visar att centralstyrningen var omfattande och även gällde för Växjö. Kristidsnämnden i Växjö kan bäst beskrivas som en del av den centrala kristidsförvaltningen och inte som ett separat lokalt organ.
|
36 |
Det offentliga biblioteksväsendet i tredje rikets Tyskland / Public libraries in Nazi GermanyLorentzson, Fredrik January 1995 (has links)
The thesis treats how the German public libraries originated and how they were affected by the Nazi era. It deals with how the library system began to cover the whole nation, and describes the struggle between public libraries and commercial and religious ditto. It also treats the weedings out and what happened to the staff and the stocks between 1933 and 1945.Furthermore it gives a picture of what books one could find in a German public library,and how these volumes were catalogued and classified. Moreover it describes how thelibraries managed during the Second World War, and ends by giving some topics fordiscussion and asks questions that additional research might be able to answer.
|
37 |
Bakom främsta linjen : Militärläger i Hangö från II:a världskriget som konfliktarkeologiska objekt / Behind the Front Line : World War II militarycamp in Hanko as a conflict archaeological objectFagerholm, Fanny January 2019 (has links)
Conflict archaeology is a newly emerged field in archaeology. My purpose with this study is toexamine what kind of information it actually can provide regarding history. The main focus are onthe World War II German soldiers in Tulliniemi transition camp in Hanko. My choice of subject isbased in the fact that there are, for understandably reasons, only little knowledge of the everydaylife of German soldiers in Finland. This is done by focusing on the objects found in Tulliniemi andthe possible stories behind them. My study of different objects is done by analyzing, theorizing andidentifying them. This study shows that an object is more than just a physical form. It can tell usabout soldiers enjoyments, what they do on their free time and the traces war leaves in everydayobjects. These objects are the key to a more detailed perspective of the different aspects in war.
|
38 |
Förändrade fruktsamhetsmönster i Europa: Är kohortstorlek en förklaring? : En studie av Easterlinhypotesen, tillämpad på åtta Europeiska länderHatzipavlou Gabrielsson, Kristina, Karphammar, Åsa January 2009 (has links)
<p>Tidigare forskning har ägnat sig åt att försöka förklara det sjunkande barnafödandet i Europa. En av dessa forskare, Richard Easterlin, har format en hypotes där han menar att förklaringen ligger i ett samband mellan kohortstorlek och fruktsamhet. En annan forskare, Jean-Claude Chesnais, har på senare tid testat denna hypotes på sambandet mellan relativ kohortstorlek och nettoreproduktionstal på 18 länder i världen under åren 1930 till 1980 och kommit fram till att detta samband inte existerar under denna tidsperiod i dessa länder. Vi har, i vår undersökning, gjort en fortsättning på Chesnais studie genom att testa sambandet mellan relativ kohortstorlek och summerad fruktsamhet i åtta Europeiska länder mellan 1980 och 2005. Resultatet blev det samma som Chesnais, det vill säga att det inte finns något synligt samband mellan dessa två faktorer. Vi såg även att Sverige är ett av de länder som har absolut högst Total Fertility Rate (TFR) av de länder vi har undersökt, samtidigt som fruktsamhetsutvecklingen i Sverige till skillnad från övriga länder kan liknas vid en berg- och dalbana. Därför har vi tittat på alternativa förklaringar, kvinnors ökade medelålder vid första barn, utbildningslängd och förvärvsfrekvens bland kvinnor. Vidare har vi sett på den förändrade synen på äktenskap och skilsmässor, som vi tror kan ha ett starkare förklaringsvärde, då främst i Sverige. Vi har inte funnit att dessa faktorer har det förklaringsvärde som vi först trodde. Dock har vi funnit ett positivt samband mellan kvinnors förvärvsfrekvens och deras fruktsamhet.Nyckelord</p>
|
39 |
Elever med ett annat modersmål än svenska / Pupils with another mother tongue than SwedishLeppänen, Eeva, Gustafsson, Anne January 2008 (has links)
<p>Syftet med vårt arbete var att belysa och jämföra vad skolledare och lärare ansåg om modersmålsundervisning och hur detta bedrevs på två skolor i två kommuner, där vi valde att göra vår undersökning. Vi intervjuade skolledare och lärare samt gjorde en litteraturstudie där vi tittade på vilka slutsatser forskningen i Sverige har kommit fram till. Genom intervjuerna fick vi fram intressanta uppfattningar om modersmålsundervisningen på skolorna och hur dessa gick att relatera till vad forskningen har kommit fram till. Vårt arbete bidrog till en djupare kännedom om modersmålets roll i skolans tidigare år och vilka uppfattningar vi kan komma att möta i arbetslivet kring ämnet. Förhoppningsvis har vårt arbete belyst det som varje blivande lärare bör ha i åtanke när man undervisar elever med ett annat modersmål än svenska. Idag är Sverige ett mångkulturellt och flerspråkigt samhälle vilket innebär att skolan har blivit ett naturligt ställe att mötas på oavsett vilket ursprung, kultur och språk man har. Elever med ett annat modersmål än svenska behöver stimuleras i sitt förstaspråk, ibland kan det vara fler än ett, men vilket språk det än är så har skolan en skyldighet enligt styrdokumenten att erbjuda modersmålundervisning i elevens förstaspråk, bortsett från att särskilda skäl kan yrkas på för undervisning av fler språk när det gäller romska barn från utlandet. Elevens språk, självkänsla och identitetsutveckling är nära förknippade med varandra och dessa faktorer måste vara sammankopplade för att en elev ska kunna nå goda studieresultat i skolan.</p>
|
40 |
Hur utformar lärarna undervisningen för att stimulera språket hos elever med ett annat modersmål än svenska? : Om tvåspråkighet / How do teachers plan their teaching for pupils with another tongue than Swedish to stimulate their language skills? : On bilingualismHessami, Sanna January 2009 (has links)
<p>Syftet med undersökningen var att ta reda på hur lärare utformar sin undervisning för att stimulera språket hos elever med ett annat modersmål än svenska. Jag koncentrerade mig på två skolor som ligger nära varandra för att se vilka likheter och skillnader det finns mellan skolorna gällande undervisningen. Jag ville även veta om det finns något samarbete mellan klasslärare och modersmålslärare och hur det i så fall ser ut. Jag gjorde intervjuer med rektorer och lärare för att få svar på mina frågor. Jag intervjuade en modersmålslärare för att få en inblick i hur han arbetar. Jag har även gjort två observationer, en under en lektion i svenska i den vanliga undervisningen och en under en modersmålsundervisning.</p><p>Resultaten visar att lärarna försöker se till tvåspråkiga elevernas förutsättningar och behov och de flesta lärarna var eniga om att det mest utvecklande för dessa elever är att arbeta med språket på olika sätt. Det finns samarbete mellan klasslärarna och modersmålslärarna, men bara till viss del. En av skolorna har fler elever med ett annat modersmål än svenska och därför även mer erfarenhet i att undervisa dem.</p>
|
Page generated in 0.0359 seconds