Spelling suggestions: "subject:"Arbets- ocho organisationspsykologi"" "subject:"Arbets- ocho organisationspsykologin""
11 |
Omorganisation och psykosocial arbetsmiljö: En intervjustudie av sex manliga mellanchefer i ett svenskt företagZingmark, Amanda, Karlsson, Matilda January 2013 (has links)
No description available.
|
12 |
Upplevelserna av att vara bemanningsanställd : En kvalitativ intervjustudie / Experiences of being a temporary agency worker : A qualitative interview studyStrömquist, Josefin, Domeij, Viveca January 2018 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka hur bemanningsanställda upplevde sina anställningsförhållanden. Detta undersöktes med hjälp av en kvalitativ intervjustudie där semistrukturerade intervjuer genomfördes med tio deltagare anställda hos olika bemanningsföretag i Jönköpingsregionen. En tematisk analys användes för att identifiera återkommande teman i deltagarnas utsagor. Resultatet visade att de bemanningsanställda upplevde oförutsägbarhet, maktlöshet, möjligheter, utanförskap och gemenskap i sina anställningar. Utfallet tydde på en variation i upplevelser mellan deltagarna, därtill kunde en och samma deltagare uttrycka varierade upplevelser i förhållande till olika kunduppdrag och anställningar hos olika bemanningsföretag. Studien bidrog med en inblick i deltagarnas upplevelser av sina anställningsförhållanden, men för att uppnå ett generaliserbart resultat vore det av intresse i vidare forskning att kombinera kvantitativa och kvalitativa metoder.
|
13 |
Arbetet med stressrelaterad ohälsa : en kvalitativ intervjustudie av HR-representanters upplevelser / Working with stress-related issues : a qualitative interview study of Human Resource staffBerg, Ida, Collin, Victoria January 2018 (has links)
Studiens syfte var att undersöka ett urval erfarna HR-representanter inom offentlig verksamhets upplevelser av att arbeta med stressrelaterad ohälsa. För studien valdes en kvalitativ forskningsmetod bestående av semistrukturerade intervjuer med efterföljande tematisk analys. Ett snöbollsurval ledde till åtta deltagare (n=8) fördelat på sju organisationer. Stressrelaterad ohälsa är en vanlig orsak till sjukskrivning i dagens samhälle och en del i gällande arbetsmiljölagstiftning. Analysen resulterade i fyra övergripande teman; stress, arbetsmiljö, ambitionsnivå och HR-funktionens roll. Resultatet visade att stress är ett komplext ämne. Många gånger beror stress på annat än arbetets utformning såsom till exempel privatliv eller höga ambitioner hos medarbetare. Den sociala och organisatoriska arbetsmiljön spelar också roll för den upplevda stressen och det är HR:s uppgift att ge chefer rätt förutsättningar för att bedriva arbetet mot stressrelaterad ohälsa.
|
14 |
Enhetscheferna och HR:s samverkan : En kvalitativ studie om förväntningar på HR-funktionen / Middle management and the Human Resources Department : A qualitative study of expectationsAlgeskog, Linda, Jalakas, Birgit January 2018 (has links)
Syftet med studien var att undersöka enhetschefernas förväntningar på HR-funktionen inom den offentliga sektorn, samt kartlägga om dessa förväntningar även stämmer överens med vad som var möjligt i en viss organisation. Studien som genomfördes var kvalitativ och semistrukturerade intervjuer tillämpades under datainsamlingen. Studien utfördes med ett bekvämlighetsurval vilket resulterade i att åtta enhetschefer inom två kommuner valdes till studien (n=8). Detta medförde att studien riktades mot fyra huvudsakliga HR-funktioner. Data från de semistrukturerade intervjuerna bearbetades med en tematisk analys. I studiens resultat framkom det fyra aspekter angående enhetschefernas förväntningar på HR. Aspekterna som framställdes var samverkan, kommunikation, problematik och HR-funktion. I studiens slutsats framkom det att enhetschefernas förväntningar på HR delvis stämde överens med vad som var möjligt inom de två utvalda organisationer.
|
15 |
Är det värt det? : En kvalitativ studie om polisers upplevelser av hot och våld / Is it really worth it? : A qualitative study of experiencing threat and violence in the Police forceGustavsson, Angelica, Freberg, Lovisa January 2018 (has links)
Studiens syfte var att undersöka hur svenska poliser upplevde att hot och våld i tjänst påverkade dem. Ett bekvämlighets- och snöbollsurval applicerades, vilket resulterade i tolv respondenter (n=12) där fördelningen var fyra kvinnor och åtta män mellan 30-65 år, från sex olika län. Vid datainsamlingen användes semistrukturerade intervjuer, därefter utfördes en tematisk analys som resulterade i olika tema. Resultatet visade att samtliga poliser upplevde såväl fysiska som psykologiska konsekvenser av hot och våld. Vidare visade resultaten att större delen av respondenterna ansåg sig som underbetalda och ouppskattade i relation till vad de får utstå i tjänsten. Sammantaget var frustration till följd av hot och våld genomgående i alla intervjuerna och majoriteten diskuterade värdet i arbetet, vilket möjligen kan tolkas som en diskrepans i de förberedelser som polisutbildningen erbjuder och vad tjänsten faktiskt sedan innebär.
|
16 |
Upplevelser av etnisk diskriminering : En kvalitativ studie av den svenska arbetsmarknaden / Experiencing ethnic discrimination : A qualitative study of immigrants working in SwedenAsaker, Antonella, Ali Salah, Alina January 2018 (has links)
Denna studie undersökte upplevelser av etnisk diskriminering på arbetsmarknaden hos arbetslösa första och andra generationens invandrare. Studien hade en kvalitativ ansats och semistrukturerade intervjuer genomfördes. Urvalet bestod av ett bekvämlighetsurval med nio arbetslösa respondenter från olika länder. En tematisk analys genomfördes och visade åtta upplevelseaspekter som utgjorde resultatet av vad lagligen definierad diskriminering är: utländskt utseende, utländskt namn, språkfärdigheter, religionstillhörighet, kompetens, kallelse till intervju, anställningsformer samt inställning. Att uppleva sociokulturella utmaningar bidrog till pragmatiska resultat av att ha en främmande kulturell identitet. Genom att få både sin kulturella samt professionella identitet utmanad, bidrog det till en negativ inställning hos majoriteten av respondenterna. Detta överensstämmer med tidigare forskning som visat att upprepade upplevelser av etnisk diskriminering bidrar till ett sämre välbefinnande. Förslag till framtida forskning är att utföra kvantitativa studier för att exempelvis undersöka hur etnisk diskriminering påverkar arbetslösas fysiska och psykiska hälsa över en längre tidsperiod för att bidra med en djupare förståelse av ämnet.
|
17 |
Hur vill nyutexaminerade sjuksköterskor arbeta? : En kvalitativ studie av den idealiska arbetssituationen / The ideal conditions for work in healthcare : A qualitative study of nursesAntonsson, Denise, Johansson, Maria January 2018 (has links)
Syftet med studien var att kartlägga och redogöra för hur nyutexaminerade sjuksköterskor beskriver sin bild av en idealisk arbetssituation. Studiens ämnesområde fann inspiration i kriterierna för en god organisatorisk och social arbetsmiljö enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2015:4). Semistrukturerade intervjuer utgjorde underlaget för studien. Intervjufrågorna syftade till att undersöka hur respondenterna såg på sin nuvarande arbetssituation utifrån psykosociala aspekter för att sedan följas upp av frågor hur den skulle kunna förbättras och upplevas mer ideal. Intervjuerna analyserades med hjälp av tematisk analys där återkommande mönster från transkriberingsmaterialet sammanställdes i teman. Resultatet visade att en ideal arbetssituation utgörs av starka sociala band, rikligt med tid för återhämtning samt en reducerad arbetsbelastning. Studieresultatet bidrog till en ökad förståelse för vad dessa sjuksköterskor önskar i yrkesrollen.
|
18 |
Arbetstillfredsställelse i industrin : En fallstudie av yrkesgrupper med repetitiva arbetsuppgifter / Work satisfaction in industry : A case study of employees with repetitive tasks at workNelander, Josefine, Arnholm, Louise January 2018 (has links)
Denna replikationsstudie undersökte vilka motivations- och hygienfaktorer som predicerar arbetstillfredsställelse hos medarbetare med repetitiva arbetsuppgifter inom en svensk industriell verksamhet samt om de demografiska egenskaperna (ålder och anställningstid) påverkade den upplevda arbetstillfredsställelsen. Faktorerna som inkluderades i studien utgick från Herzbergs (1966) Motivations- och hygienteori. I studien deltog 79 industriarbetare (17 kvinnor, 62 män) med repetitiva arbetsuppgifter. Åldersspannet på respondenterna var 20 – 64 år (M=38,61, SD=11,6). Enkäten som användes i aktuell studie är ursprungligen utformad av Teck-Hong och Waheed (2011) och användes med anledning av att den innehåller frågor som undersöker samtliga faktorer i Motivations-och hygienteorin. Stegvis regressionsanalys användes för att analysera inkomna data. Den faktor som ansågs predicera arbetstillfredsställelse starkast var erkännande, följt av arbetsvillkor och därefter relation till chefer. Vidare visade ett independent sample t-test att de demografiska variablerna inte hade en effekt på arbetstillfredsställelsen. En slutsats som drogs var att majoriteten av de faktorer som predicerar arbetstillfredsställelse tillhör kategorin hygienfaktorer.
|
19 |
Är onboarding nyckeln till arbetsmotivation? : En kvantitativ enkätstudie / Is onboarding a key to work motivation? : A quantitative survey studyKarlsson, Emma, Johansson, Isabella January 2020 (has links)
Syftet med studien var att undersöka om en framgångsrik onboarding-process hade ett signifikant linjärt samband med arbetsmotivation. ”Onboarding” beskrivs som processen där en nyanställd introduceras till en ny tjänst och organisation (Caldwell & Peters, 2018). Studien mätte huruvida respondenterna upplevde en framgångsrik onboarding-process eller ej, samtidigt mättes respondenternas upplevda arbetsmotivation genom att se tillbaka på de tre första månaderna av den senaste eller nuvarande anställningen. Studien var kvantitativ med en deduktiv ansats, där mätinstrument som användes var en webbaserad enkät som utgick ifrån The Work Extrinsic and Intrinsic Motivation Scale (WEIMS) av Tremblay, Blanchard, Taylor och Pelletier (2009) samt Gupta, Bhattacharya, Sheorey och Coelhos (2018) ´s studie som mätte onboarding-processens framgång. För dessa skalor beräknades Cronbach alpha vara mellan ,56 och ,87.Ett bekvämlighetsurval utfördes och totalt N=143 respondenter medverkade. Data analyserades genom Pearson korrelationsanalys samt separata enklalinjära regressionsanalyser mellan samtliga variabler. Resultatet visade både positiva och negativa signifikanta samband. Studien fann att forskningsområdet är i behov av forskning som är anpassad efter svensk kultur för allmän generalisering av studiens syfte.
|
20 |
Enhetschefer utan gränser : En kvalitativ studie om hur digitala arbetsverktyg påverkar enhetschefers psykosociala arbetsmiljö inom vård och omsorg / Managers without borders : A qualitative study of digital tools and their effect on psychosocial aspects of work in health careJäderland, Agnes, Croon, Kajsa January 2020 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka hur enhetschefer inom vård och omsorg använder och hanterar digitala arbetsverktyg med hänsyn till gränslösa arbetsvillkor samt vilka eventuella konsekvenser detta får på den psykosociala arbetsmiljön mot bakgrund av Karasek och Theorells (1990) krav-, kontroll- och stödmodell. Studien var empirisk med en kvalitativ ansats där datamaterialet samlades in med hjälp av semistrukturerade intervjuer. Ett målstyrt urval tillämpades och totalt deltog nio enhetschefer från två kommuner i Mellansverige. Insamlade data från intervjuerna analyserades genom en tematisk analys och resulterade i två huvudteman: gränslösa arbetsvillkor och balans i arbetslivet. Studiens resultat visade att enhetschefers arbete krävde att arbetsliv och privatliv integrerades för att möta verksamheternas krav på tillgänglighet via digitala arbetsverktyg. Deltagarna menade att gränslösa arbetsvillkor kunde främja självbestämmande vilket ansågs som fördelaktigt för den psykosociala arbetsmiljön. Att arbeta gränslöst kunde samtidigt medföra svårigheter för deltagarna att avgränsa sig från arbetet under ledig tid. Detta kunde på sikt leda till försämrad psykosocial arbetsmiljö på grund av ökad stress och otillräcklig återhämtning. Resultatet visade sammanfattningsvis att den psykosociala arbetsmiljön kunde påverkas både positivt och negativt beroende på hur deltagarna kunde hantera och kontrollera gränsen mellan arbetsliv och privatliv. Forskarna i denna studie menade att arbetslivserfarenhet, stöd från chef och kollegor samt formulerade riktlinjer skulle kunna främja en god psykosocial arbetsmiljö.
|
Page generated in 0.3927 seconds