Spelling suggestions: "subject:"digital work anenvironment"" "subject:"digital work 3denvironment""
11 |
Digitaliseringens baksida inom sjukvården : En studie av vårdadministrativa yrkesrollers digitala arbetsmiljö och upplevelser av teknostress / The negative side of digitalization in healthcare : A study of the digital work environment of care administrative professions and experiences of technostressArvidsson, Michael January 2022 (has links)
Teknostress är en form av arbetsrelaterad stress som uppkommer i samband med arbete med digitala verktyg och tjänster så kallade informations och kommunikationstekniker (IKT), till exempel verksamhetsspecifika system och program, digitala mötesverktyg likt Microsoft teams och olika former av mailklienter. Befintlig forskning inom området teknostress finns idag, även forskning inom teknostress kopplat till sjukvården. En grupp som dock inte tas upp i befintlig forskning är de vårdadministrativa rollerna. Denna undersökning syftar därför till att öka kunskapen gällande den digitala stressen inom yrkesrollerna vårdadministratörer och medicinska sekreterare. Undersökningen genomfördes med hjälp av en kvalitativ metod med semistrukturerade intervjuer för att fånga upp den utvalda yrkesrollens upplevelser och erfarenheter inom området digital stress, så kallad teknostress. Resultatet av undersökningen visar tydligt på att teknostress förekommer inom sjukvårdens administrativa yrkesroller men att själva begreppet teknostress eller digital stress inte används explicit. Således finns inte heller någon plan för att hantera teknostress där den förekommer. Det finns heller inte några särskilt framtagna strategier eller verktyg för att förebygga teknostress inom yrkesrollen. Undersökningen visar även på att en alltför komplex IT-miljö med många olika system och program som dessutom saknar kommunikation mellan varandra och inte har något gemensamt användargränssnitt bidrar till att framkalla en digital stress. Problematiken förekommer förmodligen inte enbart hos sjukvårdens administrativa roller utan kan även förekomma inom andra områden, inom och utanför sjukvården. Något som inte tas upp i befintlig forskning men framkommer i undersökningen är de korrelationer som finns mellan digital kompetens och identifierade teknostressorer samt korrelationen mellan digital kompetens och personliga strategier för att hantera och förebygga teknostress. Denna korrelation kan med fördel användas i framtida forskning för att skapa verktyg för verksamheter och organisationer för att förebygga teknostress.
|
12 |
Digitalt ansvarstagande som stöd till en hållbar arbetsmiljö / Digital responsibility in support of a sustainable work environmentRydén, Sofie, Larsson, Caroline January 2021 (has links)
Den fysiska arbetsmiljön är ett känt fenomen där arbetet kring förbättring har pågått under en längre tid. Den digitala arbetsmiljön är dock något nyare som blir allt mer påtaglig med den digitala utvecklingen. Vilka begrepp som bygger upp fenomenet digital arbetsmiljö samt deras funktion och påverkan är något som denna studie kommer undersöka för att bidra till hållbarhet på arbetsplatsen. Studien kommer undersöka vad företag gör för att bidra till en hållbar digital arbetsmiljö samt hur arbetsmiljön kan förbättras genom digitalt ansvarstagande. Undersökningens resultat baseras på studerande av befintliga teorier om ämnena: digital arbetsmiljö, digital integritet, digital funktionalitet och digital hållbarhet samt kvalitativa intervjuer. Intervjuerna ger dels information ur ledningens perspektiv samt medarbetarnas på operativ nivå. De två respondenterna inom ledningen arbetar som digitaliseringsansvariga på ett privatägt IT-företag respektive i en större kommun i Sverige, medans de två respondenterna som representerar den operativa nivån arbetar som IT konsult respektive Digital modellerare. Efter undersökning framkommer ett tydligt större intresse och fokus på den digitala arbetsmiljön. Teknikens möjligheter har i många år styrt utvecklingen som lett till att användarna fått anpassa sig efter tekniken. Allt större fokus har nu skiftat till att se tekniken som ett hjälpmedel som ska stötta och anpassa sig till verksamheten och medarbetarnas behov. Studiens resultat beskriver ett flertal olika saker som de studerade verksamheterna gör för att bidra till en bättre arbetsmiljö, men vi ser att det även finns många utmaningar i den digitala utvecklingen. Med hjälp av det digitala ansvaret har vi listat ett antal punkter som verksamheter bör sträva efter för att kunna uppnå en bättre hållbar digital arbetsmiljö. Några av slutsatserna som kan nyttjas av verksamheter för att bidra till bättre digital arbetsmiljö är att skydda medarbetarnas integritet, utbilda i ny teknik och informationshantering samt stötta och underlätta arbetet när tekniska problem inträffar. / The physical work environment is a well known phenomenon where the work of improvement has been going on for a long time. The digital work environment on the other hand is a newer concept and is more recognicable due to the digital development. The concepts that make up the phenomenon of the digital work environment and their function and impact is something that this study will examine to contribute to a sustainable workplace. The study will examine what companies do to contribute to a sustainable digital work environment as well as how the work environment can be improved through digital responsibility. The result of the study is based on earlier research and theories about digital work environment, digital integrity, digital functionality, digital sustainability, and also qualitative interviews. The interviews provide information from a management perspective as well as from an operational level. The two interviewees on a managerial level are both digital managers, one for a privately owned IT business and the other one in a large county in Sweden. The two respondents who represent the operational level are working as an IT consultant and a digital modelar respectively. After research, a clear greater interest and focus emerges on the digital work environment. The technique itself has for many years been controlling the development which has led to the users having to adapt to the technique, instead of an interplay. The focus has now shifted to treat the technique as an aid to support and adapt to the organisation, its users and their needs. The results of the study describe several things that the studied companies are actively doing to contribute to a better work environment, but there are also challenges along with the digital development. With digital responsibility as a standing point, we came up with a list of points which companies should strive for in order to achieve a sustainable digital work environment. Some of our conclusions for businesses to use to contribute to a better digital work environment are to protect the integrity of employees, educate in new technology and information management as well as to support and facilitate work when technical problems occur.
|
13 |
Känner du dig taggad att ”gå” till jobbet? : En kvalitativ studie om upplevelsen av medarbetarskap i en digital arbetsmiljö / Do you feel excited to ”go” to work? : A qualitative study of the experience of employeeship in a digital work environmentArmborg, Dennis, Ögren, Markus January 2021 (has links)
Bakgrund: Digitaliseringen är ett aktuellt fenomen som förändrar samhället, organisationer och hur människor organiserar sig och lever sina liv. När digitalisering förändrar organisatoriska processer och det sätt människor arbetar suddas gränserna mellan arbete och det övriga livet allt mera ut. För att hantera denna förändring behöver organisationer ett kollektivt initiativtagande där relationer mellan medarbetare, ledare och chefer måste hanteras, något som i en svensk kontext kallas medarbetarskap. Den digitala omställningen har accelererat till följd av Covid-19 pandemin där en omväxling till digitala hjälpmedel tagit plats. Uppfattningar om digitaliseringen kan anses vara positivt eller negativt för medarbetare är delade. Det finns en viss avsaknad av forskning inom medarbetarskap, synnerligt i en mer modern och digitaliserad kontext. Med mer digitaliserade organisationer finns det fortfarande frågetecken kring medarbetarskapet. Detta skapar ett intresse att undersöka medarbetares upplevelser av medarbetarskap i en digital arbetsmiljö. Problemformulering: PF1: Hur upplever medarbetare medarbetarskapet i en digitaliserad arbetsmiljö? PF2: Vilken betydelse har den digitaliserade arbetsmiljön för medarbetarnas upplevelse av engagemang och meningsfullhet? Syfte: Studiens syfte är att undersöka medarbetares upplevelser för att skapa en utökad förståelse kring medarbetarskap i en digital arbetsmiljö samt betydelsen detta har för engagemang och meningsfullhet. Metod: Då syftet med studien är att undersöka upplevelser har en kvalitativ undersökningsmetod använts. Detta har skett genom sju semistrukturerade digitala intervjuer med medarbetare från både privata och offentliga organisationer med hjälp av Zoom och Microsoft Teams. Resultat: Majoriteten av medarbetarna upplevde en effektivisering av arbetet och ett ökat deltagande, men till en förlust av den sociala kontakten. Det fanns även inslag av att den digitala arbetsmiljön skapat koncentrationssvårigheter och störningsmoment vilket minskar engagemanget. Medarbetarna upplever att arbetsuppgiften i sig, gemenskap och samhällsnytta är vad som ger arbetet mening. Den digitala arbetsmiljön underlättar vardagspusslet men till en bekostnad av förlorad social kontakt som upplevs minska meningsfullheten hos medarbetarna. Slutsats: Slutsatsen för studien är att upplevelsen medarbetarskapet i den digitala arbetsmiljön är skild, vilket kan liknas med ett tveeggat svärd. Den digitala arbetsmiljön för med sig såväl positiva inslag, som effektivisering och ökat deltagande, och negativa inslag som försämrad kommunikation och gemenskap. Betydelsen av engagemang och meningsfullhet är fortsatt stor men studien framhäver samtidigt vikten av att beakta gemenskap och samarbete för ett konstruktivt medarbetarskap i en digital arbetsmiljö. / Background: Digitalization is a contemporary phenomenon that is changing how the society, organizations and people live their lives and organize themselves. When digitalization changes organizational processes and the way people work, the boundaries between work and the ‘rest of life’ are being erased. To handle this change, organizations need a collective initiative where relationships between employees, leaders and managers must be handled, which is something that is called employeeship in a Swedish context. The digital transition has been accelerated as a result of the Covid-19 pandemic, where a major shift to digital tools has taken place. Employees' conceptions about digitalization are divided and can be considered both positive and negative. There is a certain lack of research in employeeship, especially in a more modern and digitized context. With more digitized organizations, there are still questions about how it affects the employeeship. This creates an interest in examining employees' experiences of employeeship in a digital work environment. Research questions: RQ1: How do employees experience employeeship in a digital work environment? RQ2: Which importance does the digital work environment have for employees’ experience of commitment and meaningfulness? Purpose: The purpose of the study is to examine the meaning of employeeship in a digital work environment and value the importance of engagement and meaningfulness to gain an enhanced understanding. Method: Since the purpose of the study is to examine experiences a qualitative methodology has been used. This has been done through seven semi-structured digital interviews with employees from both private and public organizations through Zoom and Microsoft Teams. Results: A majority of employees experienced an increase in effectiveness and participation, however they also experienced a loss of social contact with their colleagues. A tendency of increased difficulties of concentration and new distractions was embossed when working in a digital work environment which lowered their commitment. Employees experienced meaningfulness from work duties, fellowship and contributing to society. The digital work environment eases the puzzle of everyday life however at a cost of lost social contact which employees experienced reducing the meaningfulness of work. Conclusion: The conclusion of the study is that the experiences of employeeship in a digital work environment are different and can be described as a double-edged sword. The digital work environment brings positive elements, such as efficiency and increased participation, as well as negative elements of impaired communication and fellowship. The importance of commitment and meaningfulness remains great, but the study also emphasized the importance of considering fellowship and cooperation for a constructive employeeship in a digital work environment.
|
14 |
Digitalt ansvarstagande som stöd till en hållbar arbetsmiljö / Digital responsibility in support of a sustainable work environmentRydén, Sofie, Larsson, Caroline January 2021 (has links)
Den fysiska arbetsmiljön är ett känt fenomen där arbetet kring förbättring har pågått under en längre tid. Den digitala arbetsmiljön är dock något nyare som blir allt mer påtaglig med den digitala utvecklingen. Vilka begrepp som bygger upp fenomenet digital arbetsmiljö samt deras funktion och påverkan är något som denna studie kommer undersöka för att bidra till hållbarhet på arbetsplatsen. Studien kommer undersöka vad företag gör för att bidra till en hållbar digital arbetsmiljö samt hur arbetsmiljön kan förbättras genom digitalt ansvarstagande. Undersökningens resultat baseras på studerande av befintliga teorier om ämnena: digital arbetsmiljö, digital integritet, digital funktionalitet och digital hållbarhet samt kvalitativa intervjuer. Intervjuerna ger dels information ur ledningens perspektiv samt medarbetarnas på operativ nivå. De två respondenterna inom ledningen arbetar som digitaliseringsansvariga på ett privatägt IT-företag respektive i en större kommun i Sverige, medans de två respondenterna som representerar den operativa nivån arbetar som IT konsult respektive Digital modellerare. Efter undersökning framkommer ett tydligt större intresse och fokus på den digitala arbetsmiljön. Teknikens möjligheter har i många år styrt utvecklingen som lett till att användarna fått anpassa sig efter tekniken. Allt större fokus har nu skiftat till att se tekniken som ett hjälpmedel som ska stötta och anpassa sig till verksamheten och medarbetarnas behov. Studiens resultat beskriver ett flertal olika saker som de studerade verksamheterna gör för att bidra till en bättre arbetsmiljö, men vi ser att det även finns många utmaningar i den digitala utvecklingen. Med hjälp av det digitala ansvaret har vi listat ett antal punkter som verksamheter bör sträva efter för att kunna uppnå en bättre hållbar digital arbetsmiljö. Några av slutsatserna som kan nyttjas av verksamheter för att bidra till bättre digital arbetsmiljö är att skydda medarbetarnas integritet, utbilda i ny teknik och informationshantering samt stötta och underlätta arbetet när tekniska problem inträffar. / The physical work environment is a well known phenomenon where the work of improvement has been going on for a long time. The digital work environment on the other hand is a newer concept and is more recognicable due to the digital development. The concepts that make up the phenomenon of the digital work environment and their function and impact is something that this study will examine to contribute to a sustainable workplace. The study will examine what companies do to contribute to a sustainable digital work environment as well as how the work environment can be improved through digital responsibility. The result of the study is based on earlier research and theories about digital work environment, digital integrity, digital functionality, digital sustainability, and also qualitative interviews. The interviews provide information from a management perspective as well as from an operational level. The two interviewees on a managerial level are both digital managers, one for a privately owned IT business and the other one in a large county in Sweden. The two respondents who represent the operational level are working as an IT consultant and a digital modelar respectively. After research, a clear greater interest and focus emerges on the digital work environment. The technique itself has for many years been controlling the development which has led to the users having to adapt to the technique, instead of an interplay. The focus has now shifted to treat the technique as an aid to support and adapt to the organisation, its users and their needs. The results of the study describe several things that the studied companies are actively doing to contribute to a better work environment, but there are also challenges along with the digital development. With digital responsibility as a standing point, we came up with a list of points which companies should strive for in order to achieve a sustainable digital work environment. Some of our conclusions for businesses to use to contribute to a better digital work environment are to protect the integrity of employees, educate in new technology and information management as well as to support and facilitate work when technical problems occur.
|
15 |
Hur påverkar implementering av multifaktorautentisering användarnas digitala arbetsmiljö? : En intervjustudie om förutsättningar och motivation för säker användning i en professionell utbildningsorganisation / How does implementation of multi-factor authentication affect users' digital work environment? : An interview study on conditions and motivation for secure usage in a professional educational organizationGeronson, Carl, Mellvé, Oscar January 2023 (has links)
I takt med en ökad digitalisering har det blivit ett allt större fokus på IT-säkerhet. Det finns olika typer av lösningar för att stärka IT-säkerheten och att implementera multifaktorautentisering är en av dem. I organisationers säkerhetsarbete spelar användarna en viktig roll, samtidigt kan de betraktas som ett säkerhetshot snarare än en resurs. I den här intervjustudien undersöker vi hur en implementering av multifaktorautentisering påverkar användarnas digitala arbetsmiljö. För att förstå detta har studien använt en kvalitativ datainsamlingsmetod där tio semistrukturerade intervjuer med anställda från Malmö universitet har genomförts. I analysen av resultatet har bland annat Technology Acceptance Model, Protection Motivation Theory samt ett fenomenologiskt perspektiv använts som teoretiska utgångspunkter. Studien visar att det finns en oförutsägbarhet med multifaktorautentisering som skapar en kognitiv omställning och ett hinder i arbetsflödet. Det framgår även att användarnas medvetenhet om IT-säkerhet är en viktig faktor i acceptansen av säkerhetsåtgärder så som multifaktorautentisering. Studien lyfter fram att det krävs en bra användarupplevelse bland befintliga IT-system för att välkomna och anpassa sig till framtida implementeringar av säkerhetssystem. / As digitalization has increased, there has been a growing focus on IT security. There are various types of solutions to strengthen IT security, and implementing multi-factor authentication is one of them. In the security efforts of organizations, users play an important role, but they can also be seen as a security threat rather than a resource. In this interview study, we examine how the implementation of multi-factor authentication affects users' digital work environment. To understand this, the study used a qualitative data collection method, conducting ten semi-structured interviews with employees from Malmö university. In the analysis of the results, the study utilized theoretical frameworks such as the Technology Acceptance Model, Protection Motivation Theory, and a phenomenological perspective. The study reveals that there is unpredictability associated with multi-factor authentication, creating a cognitive adjustment and a hindrance in workflow. It is also evident that users' awareness of IT security is an important factor in accepting security measures such as multi-factor authentication. The study emphasizes the need for a good user experience in existing IT systems to welcome and adapt to future implementations of security systems.
|
16 |
Cyberpandemin: Att vaccinera sjukvården mot digitala hot / The cyber pandemic:Vaccinating healthcare against digital threatsHermansson, Sandra, Jönsson, Wilma January 2024 (has links)
Digitaliseringens framväxt har utvecklat digitala arbetsmiljöer inom verksamheter där informationsteknologi tillämpas för att förbättra medarbetarnas produktivitet. Användningen av digital teknologi har ökat säkerhetsbehovet, med ett större fokus på cyber- och informationssäkerhet för att skydda mot digitala hot. Syftet med studien är att undersöka hur en offentlig verksamhet främjar IT-säkerhetsmedvetenhet i en digital arbetsmiljö, med fokus på hur en region inom hälso- och sjukvården arbetar med cyber- och informationssäkerhet. Forskningen grundar sig på en kvalitativ fallstudie där intervjuer har genomförts med medarbetare på säkerhetsavdelningen samt från sjukvården i den utvalda regionen. Resultatet visar att regionens arbete med att främja säkerhetsmedvetenhet i den digitala arbetsmiljön i flera avseenden anses vara bristfällig. Således belyser studien att en säkerhetsmedvetenhet kan främjas genom olika perspektiv såsom en tydlig kommunikation från verksamhetsledningen ut i organisationen samt att medarbetaren beaktar cyber- och informationssäkerhet som en del av det givna ansvarsområdet, oavsett arbetsuppgifter. Det är även väsentligt att anpassa den digitala arbetsmiljön där tekniken samspelar med människan. Ett förslag har utvecklats till regionen för att främja säkerhetsmedvetenhet och upprätthålla funktionsförmågan i en tidspressad arbetsmiljö, samtidigt som säkerheten prioriteras. / The rise of digitalization has developed digital work environments within organizations where information technology is applied to enhance employee productivity. The use of digital technology has increased security needs, with a greater focus on cyber and information security to protect against digital threats. This study aims to investigate how a public organization promotes IT security awareness in a digital work environment, focusing on a healthcare sector region's cyber and information security practices. The research, based on a qualitative case study where interviews have been conducted with employees of the security department and healthcare workers, indicates that the region's efforts to promote security awareness in the digital work environment are deficient in several respects. Thus, the study highlights that security awareness can be enhanced through various perspectives, such as clear communication from management throughout the organization and employees considering cyber and information security as part of their responsibilities, regardless of their work tasks. It is also essential to adapt the digital work environment where technology interacts with human elements. A proposal has been developed for the region to foster security awareness and maintain functionality in a time-sensitive work environment while prioritizing security.
|
17 |
Exploitation des genres de textes pour assister les pratiques textuelles dans les environnements numériques de travail : le cas du courriel chez des cadres et des secrétaires dans une municipalité et une administration fédérale canadiennesAlberts, Inge 05 1900 (has links)
Notre recherche a pour but de déterminer comment les genres textuels peuvent être exploités dans le design des environnements numériques de travail afin de faciliter l’accomplissement des pratiques textuelles de cadres et de secrétaires dans une municipalité et une administration fédérale canadiennes. À cet effet, le premier objectif consiste à évaluer l’aptitude des environnements numériques de travail à supporter les pratiques textuelles (lecture, écriture et manipulation des textes) de ces employés. Le deuxième objectif est de décrire les rôles des genres textuels au cours des pratiques textuelles. Avec l’exemple du courriel, le troisième objectif vise à examiner comment le genre peut être exploité dans une perspective d’assistance à la réalisation des pratiques textuelles dans les environnements numériques de travail.
Cette recherche de nature qualitative comporte une méthodologie en deux étapes. La première étape consiste en un examen minutieux des pratiques textuelles, des difficultés rencontrées au cours de celles-ci, du rôle du genre dans les environnements numériques de travail, ainsi que des indices sollicités au cours de la gestion du courriel. Trois modes de collecte des données qualitatives sont utilisés auprès de 17 cadres et de 17 secrétaires issus de deux administrations publiques : l’entrevue semi-dirigée, le journal de bord et l’enquête cognitive. Les résultats sont examinés à l’aide de stratégies d’analyse de contenu qualitative. La deuxième phase comprend la mise au point d’une chaîne de traitement du courriel, visant à étayer notre réflexion sur le genre textuel et son exploitation dans la conception des environnements numériques de travail. Un corpus de 1703 messages est élaboré à partir d’un échantillon remis par deux cadres gouvernementaux.
Les résultats permettent d’abord de dresser un portrait général des pratiques de lecture, d’écriture et de manipulation des textes communes et spécifiques aux cadres et aux secrétaires. L’importance du courriel, qui constitue environ 40% des systèmes notés dans les journaux de bord, est soulignée. Les difficultés rencontrées dans les environnements numériques de travail sont également décrites. Dans un deuxième temps, les rôles du genre au cours des pratiques textuelles sont examinés en fonction d’une matrice tenant à la fois compte de ses dimensions individuelles et collectives, ainsi que de ses trois principales facettes ; la forme, le contenu et la fonction. Ensuite, nous présentons un cadre d’analyse des indices affectant la gestion du courriel qui synthétise le processus d’interprétation des messages par le destinataire. Une typologie des patrons de catégorisation des cadres est également définie, puis employée dans une expérimentation statistique visant la description et la catégorisation automatique du courriel. Au terme de ce processus, on observe des comportements linguistiques marqués en fonction des catégories du courriel. Il s’avère également que la catégorisation automatique basée sur le lexique des messages est beaucoup plus performante que la catégorisation non lexicale.
À l’issue de cette recherche, nous suggérons d’enrichir le paradigme traditionnel relevant de l’interaction humain-ordinateur par une sémiotique du genre dans les environnements numériques de travail. L’étude propose également une réflexion sur l’appartenance du courriel à un genre, en ayant recours aux concepts théoriques d’hypergenre, de genre et de sous-genre. Le succès de la catégorisation automatique du courriel en fonction de facettes tributaires du genre (le contenu, la forme et la fonction) offre des perspectives intéressantes sur l’application de ce concept au design des environnements numériques de travail en vue de faciliter l’accomplissement des pratiques textuelles par les employés. / This research reveals how textual genres can be exploited in digital work environments to improve the textual practices of managers and secretaries in the context of a municipality and the Canadian federal government. The first objective of this research assesses the suitability of digital work environments to support the textual practices of managers and secretaries in their reading, writing and manipulation of texts. The second objective describes the various roles of textual genre during the managerial and secretarial textual practices. Using email as a focal point, the third objective examines how genre can be exploited to advance the benefits of textual practices in the digital work environments.
This qualitative research entails a two-phase methodology. By the study of 17 secretaries and 17 managers, the first phase consists of a thorough examination of the current textual practices in the Canadian federal government and municipal contexts and the difficulties encountered during these practices. This phase also considers the various roles of genre in the digital work environments along with the salient clues sought during email management. This study deployed three data collection techniques: semi-structured interviews, diary journals and cognitive inquiries. The results are examined using several qualitative content analysis techniques. The second phase of this research consists of developing an email processing sequence to further expand our understanding of textual genre and its exploitation in the design of digital work environments. The data for this phase uses a corpus of 1703 messages developed from a sample of two governmental managers.
The results provide an encompassing overview of practices relating to the reading, writing and manipulation of texts that are both common and specific to managers and secretaries. With over 40% of events recorded in the diary journal relating to email, the importance of this type of system in digital work environments is clearly emphasized. The difficulties encountered in the digital work environments are also described. The role of genre during textual practices is examined according to a matrix illustrating both the individual and collective dimensions of genre in addition to its three main facets: the form, the content and the purpose. We present next an analytic framework of the prominent cues affecting email management to summarize the process of interpreting messages by the recipient. A typology of the categorization patterns of managers is also developed and used in a statistical experiment aiming to automatically describe and categorize email. Resulting from this experiment, we observe specific linguistic behaviours that characterize each email category. It is also revealed that automatic categorization based on message lexicon is more efficient than non-lexical categorization.
At the conclusion of this research, we suggest to enrich the traditional human-computer interaction paradigm with a semiotics of genre in the digital work environments. The study also offers a reflection regarding email membership to a specific genre using the theoretical concepts of hypergenre, genre and sub-genre. The success of the automatic categorization of email according to genre-related facets (the content, the form and the purpose) uncovers valuable insights and perspectives in designing digital work environments with the objective of facilitating the vital performance of textual practices by employees. / Conseil de recherches en sciences humaines du Canada (CRSH), Faculté des études supérieures de l'Université de Montréal
|
18 |
Exploitation des genres de textes pour assister les pratiques textuelles dans les environnements numériques de travail : le cas du courriel chez des cadres et des secrétaires dans une municipalité et une administration fédérale canadiennesAlberts, Inge 05 1900 (has links)
Notre recherche a pour but de déterminer comment les genres textuels peuvent être exploités dans le design des environnements numériques de travail afin de faciliter l’accomplissement des pratiques textuelles de cadres et de secrétaires dans une municipalité et une administration fédérale canadiennes. À cet effet, le premier objectif consiste à évaluer l’aptitude des environnements numériques de travail à supporter les pratiques textuelles (lecture, écriture et manipulation des textes) de ces employés. Le deuxième objectif est de décrire les rôles des genres textuels au cours des pratiques textuelles. Avec l’exemple du courriel, le troisième objectif vise à examiner comment le genre peut être exploité dans une perspective d’assistance à la réalisation des pratiques textuelles dans les environnements numériques de travail.
Cette recherche de nature qualitative comporte une méthodologie en deux étapes. La première étape consiste en un examen minutieux des pratiques textuelles, des difficultés rencontrées au cours de celles-ci, du rôle du genre dans les environnements numériques de travail, ainsi que des indices sollicités au cours de la gestion du courriel. Trois modes de collecte des données qualitatives sont utilisés auprès de 17 cadres et de 17 secrétaires issus de deux administrations publiques : l’entrevue semi-dirigée, le journal de bord et l’enquête cognitive. Les résultats sont examinés à l’aide de stratégies d’analyse de contenu qualitative. La deuxième phase comprend la mise au point d’une chaîne de traitement du courriel, visant à étayer notre réflexion sur le genre textuel et son exploitation dans la conception des environnements numériques de travail. Un corpus de 1703 messages est élaboré à partir d’un échantillon remis par deux cadres gouvernementaux.
Les résultats permettent d’abord de dresser un portrait général des pratiques de lecture, d’écriture et de manipulation des textes communes et spécifiques aux cadres et aux secrétaires. L’importance du courriel, qui constitue environ 40% des systèmes notés dans les journaux de bord, est soulignée. Les difficultés rencontrées dans les environnements numériques de travail sont également décrites. Dans un deuxième temps, les rôles du genre au cours des pratiques textuelles sont examinés en fonction d’une matrice tenant à la fois compte de ses dimensions individuelles et collectives, ainsi que de ses trois principales facettes ; la forme, le contenu et la fonction. Ensuite, nous présentons un cadre d’analyse des indices affectant la gestion du courriel qui synthétise le processus d’interprétation des messages par le destinataire. Une typologie des patrons de catégorisation des cadres est également définie, puis employée dans une expérimentation statistique visant la description et la catégorisation automatique du courriel. Au terme de ce processus, on observe des comportements linguistiques marqués en fonction des catégories du courriel. Il s’avère également que la catégorisation automatique basée sur le lexique des messages est beaucoup plus performante que la catégorisation non lexicale.
À l’issue de cette recherche, nous suggérons d’enrichir le paradigme traditionnel relevant de l’interaction humain-ordinateur par une sémiotique du genre dans les environnements numériques de travail. L’étude propose également une réflexion sur l’appartenance du courriel à un genre, en ayant recours aux concepts théoriques d’hypergenre, de genre et de sous-genre. Le succès de la catégorisation automatique du courriel en fonction de facettes tributaires du genre (le contenu, la forme et la fonction) offre des perspectives intéressantes sur l’application de ce concept au design des environnements numériques de travail en vue de faciliter l’accomplissement des pratiques textuelles par les employés. / This research reveals how textual genres can be exploited in digital work environments to improve the textual practices of managers and secretaries in the context of a municipality and the Canadian federal government. The first objective of this research assesses the suitability of digital work environments to support the textual practices of managers and secretaries in their reading, writing and manipulation of texts. The second objective describes the various roles of textual genre during the managerial and secretarial textual practices. Using email as a focal point, the third objective examines how genre can be exploited to advance the benefits of textual practices in the digital work environments.
This qualitative research entails a two-phase methodology. By the study of 17 secretaries and 17 managers, the first phase consists of a thorough examination of the current textual practices in the Canadian federal government and municipal contexts and the difficulties encountered during these practices. This phase also considers the various roles of genre in the digital work environments along with the salient clues sought during email management. This study deployed three data collection techniques: semi-structured interviews, diary journals and cognitive inquiries. The results are examined using several qualitative content analysis techniques. The second phase of this research consists of developing an email processing sequence to further expand our understanding of textual genre and its exploitation in the design of digital work environments. The data for this phase uses a corpus of 1703 messages developed from a sample of two governmental managers.
The results provide an encompassing overview of practices relating to the reading, writing and manipulation of texts that are both common and specific to managers and secretaries. With over 40% of events recorded in the diary journal relating to email, the importance of this type of system in digital work environments is clearly emphasized. The difficulties encountered in the digital work environments are also described. The role of genre during textual practices is examined according to a matrix illustrating both the individual and collective dimensions of genre in addition to its three main facets: the form, the content and the purpose. We present next an analytic framework of the prominent cues affecting email management to summarize the process of interpreting messages by the recipient. A typology of the categorization patterns of managers is also developed and used in a statistical experiment aiming to automatically describe and categorize email. Resulting from this experiment, we observe specific linguistic behaviours that characterize each email category. It is also revealed that automatic categorization based on message lexicon is more efficient than non-lexical categorization.
At the conclusion of this research, we suggest to enrich the traditional human-computer interaction paradigm with a semiotics of genre in the digital work environments. The study also offers a reflection regarding email membership to a specific genre using the theoretical concepts of hypergenre, genre and sub-genre. The success of the automatic categorization of email according to genre-related facets (the content, the form and the purpose) uncovers valuable insights and perspectives in designing digital work environments with the objective of facilitating the vital performance of textual practices by employees. / Conseil de recherches en sciences humaines du Canada (CRSH), Faculté des études supérieures de l'Université de Montréal
|
Page generated in 0.1083 seconds