Spelling suggestions: "subject:"mobbning"" "subject:"avmobbning""
181 |
Flickor och mobbning i förskolan : En intervjustudie med sex pedagoger i förskolanEdling, Emma, Samuelsson, Per January 2012 (has links)
Syftet med den här studien var att undersöka vilka uppfattningar ett antal pedagoger har kring mobbning mellan flickor i förskolan. Med uppfattningar menar vi om pedagogerna i förskolan anser att det försiggår mobbning mellan flickor och om de har några erfarenheter kring ämnet. De data som vi använt oss av har varit tidigare forskning inom detta område. För att inhämta vår information har vi utfört intervjuer med sex pedagoger på två olika förskolor i Norrland. Informationen från våra intervjuer har sedan behandlats och analyserats. Resultatet av intervjuerna påvisade att de flesta pedagoger direkt eller indirekt medger att mobbning mellan flickor kan vara svårare att upptäcka än mellan pojkar, detta menar de beror på att flickors mobbning är mer subtil. En av pedagogerna beskriver hur ett barn som känner sig trängd av andra barn söker ögonkontakt med en vuxen, vilket pedagogen menar är ett tecken på mobbning. Av resultatet framkommer också att två av pedagogerna har erfarenhet av mobbning mellan flickor, medan de andra pedagogerna ger något otydliga svar. De har erfarenhet av barn som blivit felbehandlade, men de inte kan ge någon konkret definition på begreppet mobbning.
|
182 |
Mobboffers lidande : En studie om mobbning och samhällsmisslyckande / The Suffering Victims of Bullying : A study about bullying and societal failureBektic, Mirsad, Hadzidedic, Amra January 2012 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka om mobbningen kan påverka hälsa och livskvalitet hos de drabbade. I studien ingick sju personer som utsattes för kränkande behandlingar under sin skolgång. Studien gick ut på att fånga informanternas upplevelse kring mobbningen och därför valdes en kvalitativ inriktning med dataanalys baserad på grounded theory. Informanterna fick fritt berätta om sin upplevelse kring mobbning, i form av en semistrukturerad intervju som innehöll följande moment: hemsituation, skolsituation och livet under och efter mobbningen. Analysarbete resulterade i kärnkategorin ”Samhällsmisslyckande”. Kärnkategorin består av fem överordnade kategorier: ”Bristande föräldraomsorg”, ”Skolpersonals ambivalens”, ”Socialt kaos”, ”Psykiskt lidande” och ”Försämrad livskvalitet”. Studien visade att personer som utsatts för mobbning oftast kommer från otrygga hemmiljöer och har komplexa svårigheter under sin uppväxt där mobbningen är bara en del av dem. Dagens samhälle har inget verktyg mot mobbningen för barn med speciella behov och de åtgärder som vidtas i den riktningen slutar som ett institutionellt misslyckande. / The purpose of this study was to investigate whether bullying can affect the victims’ health and quality of life. Seven participants were studied, who had been subjected to degrading treatment during their schooling. The study went on to capture the participants' experiences concerning bullying and therefore a qualitative approach based on grounded theory was chosen for the data analysis. The participants were free to talk about their experiences of bullying in the form of a semi-structured interview that included the following items: their home situation, school situation and life during and after the bullying. The analytical work resulted in the core category "Societal failure". This core category is composed of five high order categories: "Lack of parental care", "Ambivalence of school staff”, "Social chaos", "Mental suffering" and "Reduced quality of life". The study showed that people who have been subjected to bullying often come from insecure home environments and they have had complex difficulties during their childhood where bullying is just one aspect. Today's society has no tool for preventing the bullying of children with special needs and the measures taken in that direction end up in institutional failure.
|
183 |
Skolbarn och vuxnas förståelse om mobbning : - en intervjustudieSjögren, Sandra, Sällström, Carina January 2012 (has links)
Syftet med vår undersökning var att undersöka om skolbarn och vuxnas förståelse om mobbning i grundskolans lägre åldrar och deras förståelse kring mobbning i olika verklighetsbaserade mobbningssituationer. I arbetet använde vi oss av kvalitativa forskningsintervjuer som utfördes i grupp med elever och enskilt med deras klassföreståndare. Vårt resultat visade att lärarna ansåg att kränkande behandling måste ske upprepande gånger av en eller flera personer för att det skall kunna definieras som mobbning. Eleverna hade en grundförståelse om definitionen mobbning men hade svårt att förstå att negativa handlingar måste ske upprepande gånger. Vidare visades det att eleverna och lärarna hade många likheter kring deras förståelse mot mobbning i olika verklighetsbaserade mobbningssituationer och det fanns skillnader i respondenternas förståelse om hur det förebyggande arbetet sker mot mobbning på skolorna. I våra slutsatser får vi fram att respondenterna ansåg att samtal mellan elever och lärare är den mest grundläggande metoden för att kunna lösa olika mobbningssituationer som skulle kunna uppstå.
|
184 |
Det är hårt att vara utsatt! : Erfarenheter från fyra personer som varit utsatta för mobbning under skoltidenMorén Johansson, Sanna January 2010 (has links)
Trots att mobbning är ett känt problem på många skolor råder det brist på kunskap kring åtgärdande arbete mot mobbning. Syftet med denna studie är att öka förståelsen kring mobbning i skolan samt undersöka om några personer som har erfarenheter av att vara utsatta för mobbning kan finna bra sätt att åtgärda pågående mobbning. Arbetet kommer att fokusera på det åtgärdande arbetet.
|
185 |
E-mobbning : En studie kring ansvaret mellan hem och skolaAnglevåg, Josephine, Omerovic, Adnan January 2011 (has links)
No description available.
|
186 |
Gymnasieelever och mobbningModin, Peter January 2008 (has links)
Det huvudsakliga syftet med min undersökning var att studera gymnasieelevers erfarenheter av mobbning samt studera deras attityder till denna företeelse. Genom att dela ut en enkät till fyra olika program på en gymnasieskola kunde skillnader och likheter påvisas mellan dessa. Resultat som enkätundersökningen visar är till exempel att förekomsten av mobbning var som störst på ett studieförberedande program och som minst på ett yrkesförberedande program. Ett annat resultat är att elever på ett kvinnligt dominerat program är mer benägna att ingripa vid mobbningssituationer jämfört med elever på ett manligt dominerat program.
|
187 |
Pedagogers syn kring kränkande behandling, på låg- och mellanstadiet.Dahl, Andrea, Andersson, Eva January 2010 (has links)
Syftet med vår studie var att ta del av pedagogers syn kring kränkande behandling. Vi gjorde en enkätundersökning. I enkäten använde vi oss av kvantitativa frågor, fasta svarsalternativ samt kvalitativa frågor, öppna svarsalternativ. Den lämnades ut till personalen på två F-5 skolor i två kommuner. Vårt resultat visar att pedagogerna önskar sig mer kompetensutbildning och mer tid för att kunna arbeta förebyggande. Det framkom också hur svårt det kan vara att tolka om en situation är en kränkande behandling eller om det är en del i barns socialisering. Något som också framkom i studien var att det inte finns en metod på skolorna för att förebygga kränkande behandling, utan att skolans personal använder flera olika modeller. Våra slutsatser är att det blir svårt att för skolorna att hålla nolltolerans, om pedagogerna själva inte är överens om en situation är kränkande eller inte.
|
188 |
Ett tryggt, socialt klimat i klassen : En undersökning om hur elever trivs och uppfattar sin skolmiljöWaldebjer, Anna January 2008 (has links)
Detta arbete handlar om hur viktigt det är med ett positivt klimat i klassrummet, hur trygghet påverkar eleverna och får dem att prestera bättre. Det handlar även om hur viktigt det är att reda ut problem som uppstår så att oron kring dessa inte upptar barnens tankar och bidrar till en bristande koncentration till skolarbetet. Jag undersöker hur elever i årskurs tre och fyra upplever stämningen och tryggheten i klassrummet. De får frågor som handlar om hur de trivs, om det brukar uppstå konflikter och om de känner sig uppmuntrade av sin eller sina lärare. Resultatet av undersökningen visar att det är en stor del av eleverna som inte tycker stämningen är speciellt bra i klassrummet. De flesta skriver att det beror på att det är pratigt och stökigt. Samtidigt säger de flesta eleverna att de överlag trivs bra i sin klass och det är endast två av 83 som inte trivs särskilt bra. Ett tiotal elever säger att de sällar känner att de får uppmuntran och beröm och ungefär lika många oroar sig för att någon ska skratta åt dem om de skulle svara fel i klassrummet. Det jag vill synliggöra är att även om majoriteten av eleverna trivs i skolan, finns de elever som inte gör det. Det viktiga är att försöka arbeta med detta och skapa en god stämning där eleverna kan känna sig trygga och accepterade. Det finns många sätt att arbeta med samanhållningen i klassen. Något av det viktigaste tror jag är att hjälpa till att lösa konflikter som uppstår. Men självklart är det även bra att jobba samman klassen på olika sätt, exempelvis med hjälp av dramaövningar. Genom att skapa en god gemenskap och stämning i klassrummet, vinner vi mycket även när det gäller elevernas resultat. Vi hjälper även eleverna till att bli goda samhällsmedborgare genom att stärka deras självförtroende, sociala kompetens och förmågan att lösa konflikter.
|
189 |
Mobbning ur Elevens perspektiv : Hur elever i år 3 uppfattar begreppet mobbningKull, Anna-Karin, Lundgren, Johanna January 2009 (has links)
Denna uppsats behandlar hur elever i år 3 uppfattar begreppet mobbning. Vi har med hjälp av boksamtal som metod intervjuat 42 elever i två klasser i en skola norr om Stockholm. Boksamtalen genomfördes parallellt i de båda klasserna i totalt 8 grupper om 4-6 elever. Frågeställningarna var; Hur uppfattar elever i år 3 begreppet mobbning?, Hur tycker elever i år 3 att man skall göra om en kamrat är mobbad?, Vad anser elever i år 3 om vuxnas engagemang på skolan när det gäller utanförskap? Vi fann att boksamtal som intervjumetod fungerade mycket bra och att eleverna genom att utgå från en fiktiv situation lättare kunde uttrycka hur de uppfattade begreppet mobbning. Under boksamtalen berättade eleverna om en situation av kamratförtryck i klasserna där en elev tycktes förtrycka eleverna i de båda parallellklasserna. Detta var för oss ett oväntat resultat vilket medförde att vår undersökning ändrat inriktning under arbetets gång.
|
190 |
Den mediala konstruktionen av fenomenet mobbning - en diskursanalytisk studie av mobbningsrapporteringen i Dagens Nyheter och Svenska DagbladetFlyckt, Emma, Olsen, Anne January 2012 (has links)
No description available.
|
Page generated in 0.2266 seconds