Spelling suggestions: "subject:"ekonomisk jämlikhet"" "subject:"konomisk jämlikhet""
1 |
Hälsa och ekonomisk ojämlikhet : En studie om sambandet mellan hälsa och ekonomisk ojämlikhet i Sveriges kommunerKarim, Mandana January 2017 (has links)
Syfte: Studien innehåller en ekonometrisk undersökning för att undersöka om ekonomisk ojämlikhet har en påverkan på hälsan i Sveriges kommuner, och om sambandet kvarstår när det kontrolleras för andra variabler. Frågeställning: Har invånare i svenska kommuner med ekonomisk jämlikhet bättre hälsa än invånare i svenska kommuner med en högre grad av ekonomisk ojämlikhet? Metod: Studien har använt sig av en kvantitativ analys av aggregerad data. Datan sammanställts i SPSS (Statistical Package for the Social Sciences) som sedan följts av en bivariat analys för att slutligen påvisa vilka statistiska slutsatser som kan säkerställas. Slutsats: Ekonomisk ojämlikhet resulterar i bättre hälsa både för män och kvinnor i Sveriges kommuner. Sambandet kvarstår när variablerna arbetslöshet samt högre utbildningsnivå inkluderas. Det uppstår multikollinearitet när variabeln medelvärde för disponibel inkomst tilläggs. Däremot är förklaringsgraden väldigt låg för alla samband och kan förklaras av att det bland annat är svårt att hitta starka samband mellan dessa variabler i små lokalsamhällen. / Purpose: The aim of this study to show if economic inequality has an impact on life expectancy in Sweden’s municipalities, and if the relationship remains when other variables are controlled for. Research Question: Are Swedish municipalities with economic equality healthier than Swedish municipalities with a higher degree of economic inequality? Method: This study has used a quantitative analysis of aggregated data. The data is compiled in SPSS (Statistical Package for the Social Sciences) and is used in a bivariate analysis to finally show the statistical conclusions. Conclusion: Economic inequality will result in better health for both men and women in Swedish municipalities. The relationship persists when the variables unemployment and higher education level are included. But when the variable average for disposable income is added, it causes a multicollinearity problem. However, the coefficient of determination is quite low for all the relationships and it can be explained by that it is difficult to find strong correlations between these variables in small communities.
|
2 |
Eliten och Arbetarna : Ekonomisk ojämlikhet i Sovjetunionen och RysslandCronqvist, Sixten January 2022 (has links)
No description available.
|
3 |
Minskar handel den ekonomiska ojämlikheten i utvecklingsländer? : En studie över tidigare europeiska kolonier med kust / Does Trade Reduce Economic Inequality in Developing Countries? : A Study on Former European Colonies with Coastal LinesFredriksson, Elin, Sjöberg, Helene January 2015 (has links)
Handel och dess konsekvenser för samhället är ett omdiskuterat ämne inom såväl den ekonomiska forskningen som inom den politiska debatten. Diskussionen utgörs av starka motsättningar och bristen på konsensus riskerar att leda till felaktiga politiska beslut. Alltfler handelsavtal implementeras och utvecklingsländers roll på den globala marknaden blir allt större. Det är således av ökad betydelse att utreda handelns faktiska konsekvenser. Syftet med denna studie är därför att analysera hur handel påverkar den ekonomiska ojämlikheten i utvecklingsländer. Studien utgår från hypotesen att en ökad handel leder till en minskad ekonomisk ojämlikhet vilket är i enlighet med klassisk nationalekonomisk teori. Studien utfördes genom en ekonometrisk analys där en paneldataregression på 41 länder över 23 år skattades. Gini-index användes som beroendevariabel, medan handelsflöde samt sju kontrollvariabler utgjorde förklarande variabler. För att minska risken för heterogenitet i urvalet begränsades de studerade länderna i huvudsak till forna europeiska kolonier med kust. Resultatet från studien indikerar att en ökad handel leder till en minskad ekonomisk ojämlikhet. Resultatet bör dock beaktas med försiktighet med anledning av statistiskt icke-signifikanta effekter. Studien finner dessutom att förekomst av korruption är av betydelse när sambandet mellan handel och ekonomisk ojämlikhet undersöks. / The impacts of trade on the society are a common subject of debate, both in the research field of economics and in the political debate. The lack of consensus poses a risk in political decision-making. New trade agreements are being implemented while the role of developing countries is growing on the global market. Hence, there is an increasing importance of examining the actual impacts of trade. This study, therefore, analyses the impact of trade on the economic inequality in developing countries. This study hypothesizes that trade decreases inequality, which is in accordance with classical economic theory. Using a panel data regression on 41 countries over 23 years, this study examines how Gini index interacts as the dependent variable with trade flow and seven control variables. The countries studied are mainly limited to former European colonies with coastal lines to reduce the risk of heterogeneity within the sample. This study finds that trade reduces inequality, although the result should be interpreted with care due to statistically insignificant effects. This study also finds that presence of corruption is of importance when the relationship between trade and inequality is examined.
|
4 |
Ekonomisk ojämlikhet och tillväxt i en global världAbrahamsson, Sara January 2014 (has links)
Frågan om ekonomisk ojämlikhet tillhör kanske en av de mest kontroversiella frågorna genom historien. Åsikterna om fördelar och nackdelar med ekonomisk ojämlikhet, men kanske framförallt graden av ojämlikhet går isär. Det har till en början inom forskningen antagits att ekonomisk ojämlikhet är en förutsättning för tillväxt genom att det frambringar investeringar och är viktigt för incitamentsskapandet. Ny forskning tyder däremot på att tillväxt och ekonomisk ojämlikhet har ett negativt samband, särskilt när förhållandet studeras på lång sikt. Om så är fallet har detta stor betydelse för ekonomiska och politiska beslut. Dessutom anses det att en hög grad av ekonomisk ojämlikhet hindrar ett politiskt och ekonomisk inkluderande samhälle vilket kan slå tillbaka på tillväxttakten. Denna uppsats, med avstamp i en mixad metod, undersöker förhållandet mellan ekonomisk ojämlikhet och tillväxt. / The question about economic inequality belongs possibly to one of the most controversial questions throughout history. The opinions regarding the pros and cons of economic inequality, but mostly regarding the degree of economic inequality are divided. Initially it was assumed that economic inequality was a precondition for economic growth since it generates investment and is essential for the creation of incentives. New research, however, suggest that growth and economic inequality has a negative relationship, especially when considered in the long run. If so, this is of great importance for economic and political decisions. Moreover, it is considered that a high degree of economic inequality prevents an inclusive political and economic society that could have a setback on the economic growth rate. This paper, taking its starting point in a mixed method, examines the relationship between economic inequality and economic growth.
|
5 |
Ledande perspektiv på jämställdhet & diskriminering från höger till vänster : En kvalitativ idéanalys av fyra svenska riksdagspartiers politiskaställningstaganden i frågan om jämställdhet och diskriminering.Magnusson, Richard January 2023 (has links)
This essay was intended to analyse and categorize the feminist approach of four Swedishparliamentary parties consisting of the Moderates, Sweden Democrats, Social DemocraticParty, and the Left Party. The subjects of this scientific analysis have therefore consisted ofthe election manifestos, party programs and statements on individual political subjects fromthe respective parties. The methodological approach of the aforementioned analysis consistedof a qualitative idea analysis that was formulated towards the goal of identifying theirrespective reality description, problem formulation and advocated solutions/actions. Theresearch delimitation was in turn restricted to three pre-selected issues/political subjectsrelated to the topic of equality. These consisted of men´s violence towards women, economicinequality, and working environment/work safety. The result of this study varied between theparties that were subjected to the analysis and provided an initial insight into the feministstandpoint of said actors. This included the conclusion that there are varied perspectivesregarding how equality is defined, the problems related to the topic, and which measures thatare considered to be the most suitable to mitigate and manage these existing issues.
|
6 |
Ekonomisk ojämlikhet och mänskliga rättigheterHaid, Sara January 2023 (has links)
Mänskliga rättigheter som fält har traditionellt sett adresserat fattigdomsbekämpning men från flera håll ställs nu krav på att även ekonomisk ojämlikhet måste adresseras. Skillnaden i såväl inkomst som förmögenhet, mellan världens befolkning är mycket stor. Jag använder mig av Ludvig Beckmans idéer om kritisk idéanalys för att undersöka i vilken utsträckning ekonomisk ojämlikhet är ett problem för mänskliga rättigheter. Jag redogör för två positioner, den ena med hjälp av Martha Nussbaum och David Miller, den andra med hjälp av Nancy Fraser och Margot Salomon. De ger uttryck för två olika tolkningar av mänsklig värdighet som innebär att de ser ekonomisk ojämlikhet som ett problem för mänskliga rättigheter på olika sätt. Den springande punkten är inte huruvida ekonomisk ojämlikhet är ett problem, utan på vilket sätt ekonomisk ojämlikhet är ett problem för mänskliga rättigheter. Den ena positionen anser att skydd för mänsklig värdighet kräver att alla uppnår en tröskelnivå av vissa centrala förmågor eller behov. Ekonomisk ojämlikhet ses därmed som ett problem för mänskliga rättigheter när det hotar möjligheten för alla medborgare att komma över denna tröskel. Den andra positionen anser att skydd för mänsklig värdighet kräver att alla har möjlighet till jämlikt deltagande, det förutsätter en gemenskap med respektfulla relationer. Ekonomisk ojämlikhet hotar den mänskliga värdigheten genom att försvåra möjligheten till jämlikt deltagande. Efter att ha vägt argumenten mot varandra är min slutsats att Nussbaum och Millers position är för återhållsam eftersom den möjliggör för stora skillnader i deltagande. Förutsatt att vi värdesätter människors jämlika deltagande och att vi vill slå vakt om mänsklig värdighet bör mänskliga rättigheter - som moral och politik - adressera stora skillnader i inkomst och förmögenhet mer än vad Miller och Nussbaum menar. Min egen slutsats på frågan i vilken utsträckning ekonomisk ojämlikhet är ett problem för mänskliga rättigheter, ligger därför närmare Fraser och Salomons positionering.
|
7 |
Ojämlikhet och våld i det moderna samhället : En komparativ studie av sambandet mellan ekonomisk ojämlikhet och grov våldsbrottslighet.Nilssen, Paul January 2018 (has links)
Vilka är de faktorer som bidrar till att den grova våldsbrottsligheten varierar i moderna samhällen? Detta är en internationell och komparativ studie där jag jämför data från ett stort antal länder och använder mig av kvantitativa data från OECD och världsbanken. För att kunna jämföra dessa länder och mäta den grova våldsbrottsligheten har jag valt att använda mig av mordfrekvensen som mått på denna, med stöd av tidigare forskning i ämnet. Vad studien visar är att det finns en tydlig koppling mellan mordfrekvensen och den ekonomiska ojämlikheten, den förklarar ensamt 39 procent av variationen i mordfrekvens mellan länder. Detta stämmer överens med den tidigare forskningen, som visar att när unga män känner en hopplöshet över att på ett lagligt sätt uppnå positivt värderade mål blir villigare att ta till allt mer riskfyllda metoder för att uppnå dessa. Detta gör att unga män i högre grad blir villigare att använda grovt våld mot varandra. Hur stor del av BNP som läggs på sociala utgifter har ett samband både med den ekonomiska ojämlikheten och mordfrekvensen. Ju högre del av BNP som staten lägger på sociala utgifter desto mindre ekonomisk ojämlikhet och lägre mordfrekvens. Även graden av tilliten i ett samhälle har ett samband med mordfrekvensen. Ju högre grad av tillit, desto lägre mordfrekvens. En av de mer överraskande upptäckterna i denna studie är att BNP per capita inte har något samband med mordfrekvensen. Således verkar det handla om den relativa fattigdomen som får människor att bli mer benägna att ta till det grova våldet.
|
8 |
Kan jag lita på dig? : En fallstudie om hur socialt och institutionellt förtroende har förändrats sedan 2012 i Ryssland / Can I trust you? : a case study of how social and institutional trust has changed since 2012 in Russia.Kaganovitch, Natalja January 2022 (has links)
Trust in other people and society is fundamental for it to work well. There is also a knowledge gap in research on how and why trust changes over time. To find strategies and reverse negative trust trends and bring about change and increase the willingness to cooperate, knowledge of the phenomenon's change over time is needed. In the last decade, Russia has taken a turn and is becoming more undemocratic. Since President Vladimir Putin's return to power, the country has experienced a democratic decline. Several critical events have taken place and laws have been enforced that restrict human rights and freedoms. The purpose of the study is therefore to examine how social and institutional trust has changed from 2012 until 2020. The empirical material in the essay consists of factors such as: perception of corruption, social trust, institutional trust, economic inequality, and civic participation in in non-profit organizations in the society. The results showed that social trust has decreased while institutional has increased slightly. However, confidence levels are generally low in the Russian society and also in comparison with other democratic countries such as Sweden and the Netherlands.
|
9 |
Politiska konsekvenser med geografiska tendenser : En uppsats om den svenska populismens framväxt kopplat till teorier om geografisk och ekonomisk ojämlikhetHassbring, Gustav January 2024 (has links)
Syftet med denna uppsats har varit att undersöka hur teorier kring geografisk ojämlikhet, främst beskrivet av Andrés Rodriguez-Pose, kan beskriva den politiska tillväxten Sverigedemokraterna har haft i Sverige mellan valåren 2018 och 2022 på lokal och nationell nivå. Detta har genomförts med en kvantitativ metod, där två multipla regressionsanalyser, en för nationell och en för lokal nivå, har undersökts, där variablerna har operationaliserats från Rodriguez-Pose teorier. Sammanfogningen av demografisk data, såsom arbetslöshet, utbildningsnivå, ekonomisk standard och ålder, och valresultat för Sverigedemokraterna mellan åren 2018 och 2022 har skapats med hjälp av Geografiska Informationssystem-programmet ArcGIS Pro. Resultatet visar att det finns ett statistiskt signifikant samband mellan geografisk ojämlikhet och förändringen i Sverigedemokratiskt valstöd mellan åren 2018 och 2022. Resultatet påvisar även ett starkare lokalt än nationellt samband i den multipla regressionsanalysen. Däremot har båda utfallen små determinationskoefficienter, vilket indikerar att de valda modellerna inte i någon betydande mån förklarar förändringen i partistöd för Sverigedemokraterna mellan valen 2018 och 2022. Således har Rodriguez-Pose teorier om ekonomisk ojämlikhets påverkan på populism delvis bekräftats i en svensk kontext, men där sambanden har varit så pass svaga, att fler studier skulle behövas för att vidare bekräfta eller dementera teorin i Sverige.
|
Page generated in 0.0708 seconds