Spelling suggestions: "subject:"förutsättningar"" "subject:"fårförutsättningar""
101 |
Undervisningsvillkor i praktiken : lärarnas syn på villkoren för undervisning anpassad till alla barns individuella behov och förutsättningar / Educational conditions in practice : teachers' views on theconditions of teaching adapted to each child's individual needs and requirementsForsberg Dimopoulos, Åsa January 2011 (has links)
The purpose of this study is to reach an understandingfrom the teachers' perspective of their possibilities to successfully teach ina way that fulfills every child's individual needs in a classroom, according tothe idea of a school for everyone. This study also aims for an understanding ofhow the inclusion of children with special needs in the classroom effect the otherpupils. The main questions asked are: How do teachers think that the conditions of teaching adaptedto all pupils look like in practice? What are the factual conditions that affect the terms forinclusive education according to the teachers? The empirical data were obtained through qualitativesemi-structured interviews with six teachers in primary school, stage 1-3. The materialwas processed using an inductive thematic analysis. The results shows that the mainconditions that teachers believe affect their teaching are if there is a combinationof a high student-teacher ratio and high number of pupils with special educationalneeds, if they have opportunity to teach in small groups and access to adequateeducational facilities, and last but not least, time. Time to be there forevery child, to individualise their teaching adapted to every child’s needs,for planning lessons, to discuss the ethical dilemmas with their colleagues andto reflect in order to use the right methods and strategies in the inclusiveclassroom. In this study, it appears that inclusion of childrenwith special needs is very complex. Inclusion leads to teachers findingthemselves in professional ethical dilemmas in which priorities must be madebetween individual pupils and the collective. Teachers are in need of betterconditions to be able to create a school for everyone. One change that isproposed by the teachers, and also by me in this study, is that it should betwo teachers in each classroom. This would enhance several teaching conditionsfor example by making time for the teachers to adapt their teaching to everychild’s needs and ability. It would also make the vision of a school foreveryone possible. Both teachers and pupils would gain from this.
|
102 |
Lika Olika Tillsammans : En studie om hur förskollärare kan möta individen samtidigt som hänsyn tas till gruppenWesterberg, Elin, Sjöö, Kristin January 2008 (has links)
Syftet med den här undersökningen är att ta reda på vilka strategier förskollärare har när de hanterar dilemmat kring att uppmärksamma individen, samtidigt som de ska ta hänsyn till hela gruppen. Läroplanen styr förskollärares arbete och går inte att bortse ifrån, den tar upp att det är förskollärarens uppgift att tillgodose varje enskild individs behov, intressen och förutsättningar. Eftersom det här ses som ett dilemma för förskollärare, anses det som intressant att undersöka vilka strategier förskollärare har för hur de ska gå till väga. Undersökningen utgår från intervjuer då det är det undersökningsinstrument som anses vara lämpligast när det gäller att ta reda på vilka strategier förskollärarna har. Resultatet visar på att det finns många vägar att gå vad det gäller att kunna tillgodose alla individer. Det som lyfts mest i resultatet är turtagande, att dela gruppen i mindre grupper, olika uttryckssätt, rättvisa samlärande, uppmärksamhet, fånga tillfället samt att utgå från barnens olika intressen, behov och förutsättningar. Dessa delas in i: att skapa en relation mellan individ och grupp, att skapa balans samt att skapa trygghet. Det gemensamma för alla dessa områden är att de alla inverkar på hur individen bygger upp sin identitet.
|
103 |
Vad finns i barns ryggsäckar? : En studie om en pedagogisk språkmiljö med utgångspunkt i elevers erfarenheter och förutsättningarEriksson, Sandra, Johansson, Annika January 2012 (has links)
Syftet med denna uppsats är att undersöka vilka positiva effekter en pedagogisk spårkmiljö med utgångspunkt i elevers sociala och kulturella erfarenheter och förutsättningar kan ge samt att undersöka hur verksamma pedagoger och lärare i grundskolans tidiga år tar tillvara på detta. Vi hoppas att vi med denna uppsats kan lyfta fram den positiva effekt ett pedagogiskt arbete grundat i elevers sociala och kulturella erfarenheter och förutsättningar kan ge.
|
104 |
En skola för alla – Är det möjligt? : Lärares uppfattningar och tillvägagångssätt i mötet med alla elevers olika förutsättningarWestman, Karin, Persson, Linda January 2011 (has links)
Vi ställer oss frågan hur visionen om en skola för alla ska uppnås med tanke på alla elevers olikheter. Syftet i denna studie är att studera tillfällen då lärarna eventuellt upplever inkludering svårt. Genom att studera lärares uppfattningar och deras tillvägagångssätt i mötet med alla elevers olika förutsättningar och behov och vilka tänkbara svårigheter som kan tillkomma, vill vi framhålla läraryrkets dilemma att möta alla elevers olika förutsättningar. Vi fann i våra delstudier att det finns svårigheter att inkludera alla elever i en sammanhållen undervisning med hänsyn till elevernas olika förutsättningar och behov. En följd av detta var valet att segregera och då med avsikt att skapa bättre förutsättningar för eleven att nå kunskapsmålen. Att få tiden att räcka till alla elever när några elever stör eller på annat vis kräver mer uppmärksamhet anses vara svårt inom en inkluderande undervisning. Lärarna anser att tiden är en nyckelfaktor för att skapa en skola för alla.
|
105 |
Existentiell omvårdnad till patienter inom palliativ vård : En jämförande kvantitativ enkätstudieEriksson, Carina, Mårtensson, Ulrika January 2010 (has links)
Syftet: Syftet med denna studie var att undersöka vilka förutsättningar och erfarenheter som distriktssköterskor och sjuksköterskor (n=18) i hemsjukvården i norra Dalarna hade för att utföra existentiell omvårdnad till patienter inom palliativ vård. Syftet var dessutom att undersöka eventuella skillnader beträffande erfarenheter och förutsättningar mellan medicinskt omfattandehemsjukvård (MOH) och vårdcentralernas hemsjukvård (VC).Metod: Studien hade en komparativ tvärsnittsdesign med kvantitativ ansats. Datainsamlingen skedde via en semistrukturerad enkät. Kvantitativ data analyserades statistiskt och kvalitativadata genom innehållsanalys.Resultat: Ingen skillnad mellan MOH:s och VC:s förutsättningar att utföra existentiell omvårdnadsamt i upplevelsen av hur nöjd vårdgivaren var med sin existentiella omvårdnad kundepåvisas. Däremot fanns skillnader i hur ofta existentiell omvårdnad utfördes inom respektivearbetsplats. Skillnad fanns också mellan deltagare som genomgått specifika kurser respektiveej, i upplevelsen att ha kunskap att identifiera och bemöta existentiella upplevelser hospatienter i palliativ vård. Innehållsanalysen visade att distriktssköterskan måste vara närvarande, kunna bemöta och bekräfta patientens behov för att utföra ett bra arbete. Brist på tidoch fokus påverkade vårdsituationen negativt. Joyce Travelbees teori om omvårdnad som en mellanmänsklig process i vilken en professionell sjuksköterskas uppgift var att etablera enmänsklig relation, valdes som omvårdnadsteoretisk förankring.Konklusion: Resultatet åskådliggjorde betydelsen av utbildning för att kunna identifiera och bemöta patienters existentiella upplevelser inom palliativ vård.
|
106 |
På rätt nivå : en undersökning om nivåplaceringar på Sfi-utbildningenPersson, Eva-Pia January 2008 (has links)
<p>Syftet med undersökningen var att få veta om högutbildade inlärare har större och bättre förutsättningar för att nå ett snabbt och bra resultat. De 11 deltagarna fick skriftligt och muntligt berätta om ett bildmaterial som blev analyserat enligt processbarhetsteorin. I inledningen beskrivs skolverkets kursplan och mål fr sfi-undervisningen och i Varbergs kvalitetsredovisning beskrivs förfarandet.</p><p>En presentation av inlärarna och utbildningen i deras hemländer följs av en översikt och resultat av en skriftlig och muntlig analys. I diskussionen som följer har ett axplock av forskare i svenska som andraspråk citerats och kommenterats. Resultatet visar att förutsättningarna för att lära svenska, varken är större eller bättre för högutbildade personer. Det visar istället att hög utbildning kan vara av betydelse men att individuell motvation är en större drivkraft.</p>
|
107 |
Aritmetikdopning räcker det? : En studie utförd i årskurserna 2 och 3 / Arithmetic doping is that enough? : A study performed i grade 2 and 3Jansson, Marie January 2015 (has links)
Syftet med den här studien var att undersöka om och hur aritmetikdopning av textuppgifter kan anpassas till elevernas kognitiva förmågor och förkunskaper samt om det är andra faktorer som påverkar elevernas möjlighet att lösa dem. Metoderna som användes var ett test med eget konstruerade aritmetikdopade textuppgifter samt intervjuer. Enligt resultaten hade aritmetikdopning en påverkan på elevernas lösningsfrekvens där de uppgifter som krävde lägst aritmetisk kunskap hade högst lösningsfrekvens. Intervjuerna tydliggjorde att det fanns en förståelse för att elevernas läsförmåga, aritmetiska kunskapsnivå, begreppsförståelse och kognitiva förmåga påverkar elevernas möjligheter att lösa textuppgifter. Lärarnas uppfattning om att de behöver modellera hållbara strategier och metoder för att eleverna ska ges de bästa möjligheterna att lösa textuppgifter överensstämmer med forskningen. Det som ytterligare skulle främja eleverna och utveckla deras möjligheter att lösa textuppgifter skulle vara att stimulera deras kreativa förmåga.
|
108 |
Studie- och yrkesvägledarens perspektiv gällande likvärdighetens villkor i skolan : - en känslig fråga, färgad av kön, kultur och klassSedin, Frida, Vallin, Maria January 2015 (has links)
Examensarbetet redovisar ett antal studie- och yrkesvägledares erfarenheter kring hur elevers kön, sociala och etniska bakgrund påverkar deras behov och motivation att uppsöka studievägledning. Vidare beskriver arbetet studie- och yrkesvägledares uppfattningar kring studie- och yrkesvägledningens strukturering och hantering för att främja likvärdighet bland elever i den svenska skolan. Arbetet beskrivs som en kvalitativ undersökning med kvalitativa intervjuer som metod. Empiri insamlades genom fem intervjuer med yrkesverksamma studie- och yrkesvägledare inom grund- och gymnasieskolan i Västerbottens län samt genom litteraturstudier. Resultaten tolkades med stöd i hermeneutisk analysmodell och påvisade att etnicitet inverkar genom att elever oftare har liten kunskap om det svenska utbildningssystemet samt att de har begränsade möjligheter att ventilera utbildningsfrågor med sin sociala omgivning, något som leder till att deras behov av vägledning ökar. Social klasstillhörighet inverkar genom att elever från högre samhällsskikt mer frekvent har vårdnadshavare som själva genomfört högre utbildning. Vårdnadshavarna har därför många gånger själva goda kunskaper kring förutsättningar och krav inom utbildning och yrkesliv, vilket de förmedlar till sina barn. Elever från högre samhällsklass har således mindre behov av vägledning än elever från lägre samhällsskikt. Könet inverkar genom att flickor tenderar vara mer osäkra inför framtida studie- och yrkesval än pojkar, något som skapar större behov bland flickor att samtala med en studievägledare. Arbetets resultat påvisade även rektors ansvar i att skapa förutsättningar för studie- och yrkesvägledningens möjligheter att beakta bakgrundsfaktorernas inverkan, samt redovisas behovet av kompetensutveckling inom studie- och yrkesvägledning i relation till möjligheten att stärka dess kvalité. Arbetets slutsats bestod i att studie- och yrkesvägledares förutsättningar att främja likvärdighet bland skolans elever skapas av deras tillgång till tydliga direktiv kring studie- och yrkesvägledningens utformning, genomförande, förväntade resultat samt utvecklingsmöjligheter.
|
109 |
Satsningen på den nationella värdegrunden : Till hjälp för första linjens chefer?Dreshaj, Ardita, Johansson, Ellinor January 2015 (has links)
En nationell värdegrund för äldreomsorgen skrevs in i socialtjänstlagen 2011. Den nya bestämmelsen innebär att omsorgen ska inriktas på att den äldre ska leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Regeringen gav Socialstyrelsen uppdrag att utforma stöd för implementeringen av den nationella värdegrunden, bl.a. högskoleutbildning för chefer, vägledningsmaterial och webbutbildning. Regeringens Värdighetsutredningen (Socialdepartementet, 2008) konstaterar att det finns brister i etiska värden och normer inom äldreomsorgen. Ett problem är att det finns ofullständig kunskap om satsningarna leder till de förbättringar som avsetts. Syftet med studien är att beskriva första linje chefers uppfattning av satsningen på den Nationella värdegrunden inom äldreomsorgen. Som metod användes kvalitativa intervjuer av 6 första linjens chefer. De analyserades sedan enligt modell av Lundman och Hällgren Granheim (2012). I analysen framkom två kategorier och sju underkategorier. Resultatet visar att cheferna är positiva till satsningen men har bristande förutsättningar för utbildning och implementering. Diskussionen lyfter fram bristen på tid för implementering av värdegrunden i verksamheterna. Chefernas ansvar för implementeringen försvåras av tidsbrist när det gäller kunskapsinhämtning, både för cheferna själva men även i personalgrupperna. Konstaterandet att det fanns brister inom äldreomsorgen och att chefer behöver stöd för implementering, ledde till regeringens satsning på implementering av den nationella värdegrunden inom äldreomsorgen. Trots detta så har första linje chefers förutsättningar för förändringsarbete inte ändrats.
|
110 |
Vid oklara mål är kommunikation nyckeln till ett funktionellt ledarskap : En fallstudie om linjechefens upplevelser beträffande sina förutsättningar i arbetetPalmér, Lina January 2011 (has links)
Att ledarskapet är viktig för medarbetarnas psykosociala arbetsmiljö och hälsa är det många studier som visar. För att den operativa linjechefen ska kunna skapa en god psykosocial arbetsmiljö och samtidigt bemästra de krav som denna position innebär, krävs goda förutsättningar i linjechefens egen arbetssituation. Studier visar att den offentliga sektorns förändringar de senaste decennierna har förändrat förutsättningarna för arbetet inom dessa organisationer. Syftet med följande studie är att skapa kunskap om hur linjechefen upplever sina förutsättningar för ledarskapet i en offentlig organisation som har förändrat styrning och organisering. Studien har sin utgångspunkt i klassisk organisationsteori som pekar på att organisationer upprätthålls av sociala relationer och kommunikation samt tidigare studier om hur offentlig sektor förändrats. Tidigare forskning visar att offentlig sektors förändring har ökat betydelsen av ledarnas kommunikativa roll och stärkt behovet av förutsättningar. Vidare visar forskningen att förändringarna påverkat kommunikationsmönstren i organisationerna, linjechefernas relationer till chefer och kollegor samt möjligheter att vara närvarande och kunna påverka. Studien baseras på en kvalitativ fallstudie med fem semistrukturerade intervjuer i en utvald vård och omsorgsförvaltning. Resultatet visar att intervjupersonerna upplever försämrade förutsättningar för ledarskapet. Arbetsrollen innefattar enligt intervjupersonernas beskrivningar orimliga krav och rollen uppfattas som gränslös. Förutsättningarna för tillitsfulla relationer till medarbetare, chefer och kollegor har enligt intervjupersonerna försämrats och möjligheten att påverka minskat. Dessa försämrade förutsättningar kan till stor del härledas till förändrad organisering och styrning som medfört försämrad kommunikation genom sociala relationer. Essentiella förutsättningar för både ledarskapet och organisationens funktion. Studien bidrar till en ökad förståelse för intervjupersonernas arbetsroll och förutsättningar att vara en kommunikativ och meningsskapande ledare. Vidare bidrar studien med förståelse för varför de förändringsmodeller som använts i offentlig sektor ofta varit negativa för organisationen och dess medlemmar.
|
Page generated in 0.0742 seconds