Spelling suggestions: "subject:"könsneutralitet"" "subject:"könsneutralitet""
1 |
Barnens reagerande och perspektiv på det könsneutrala begreppet ”hen” : En studie om hur barn på förskolan reagerar på begreppet ”hen”.Kumar, Savita January 2013 (has links)
"Hen" har det skrivits mycket om i populärkulturella skrifter samt diskuterats om i debatter och i radioprogram, men ordet har inte i stor utsträckning avhandlats i en akademisk kontext. Jag känner att det är nödvändigt att analysera "hen" ur ett teoretiskt perspektiv, och få kunskap om hur begreppets användande i förskolan skulle fungera. Syftet med denna studie är att få kunskap om hur barn på förskolan reagerar på begreppet "hen" i ett socialt och språkligt sammanhang. Som förskolepedagog har jag förmånen att få arbeta med barn och kan via min roll utföra en mindre typ av studie på en mindre barngrupp för att få svar på följande: Hur ser barn på användandet av begreppet "hen", vad är deras perspektiv på ordet, och hur reagerar de på begreppet i förskolemiljön? För att utöka kunskap om barnens perspektiv på begreppet är deltagande observation valt som vetenskaplig metod. Denna utförs tillsammans med förskolans barn i förskolans miljö i olika aktiviteter och sammanhang. Jag har använt mig av följande aktiviteter för att få ett svar på min frågeställning; Sång under samling - där jag byter ut könsbundna ord till det könsneutrala begreppet "hen" Högläsning – "Kivi & Monsterhund" Fria lekar som får barnen att agera ut sin kreativitet Frågeställningar och dialog med barnen, för att få insikt i deras tankar om aktiviteterna. Totalt har det gjorts fyra aktiviteter vid fyra olika tillfällen med två olika barngrupper i en förskola. Det var tre pedagoger och 11 barn i åldrarna 3-5 år som deltog. Av dessa elva barn var det 6 flickor samt 5 pojkar. De aktiviteter som gjordes valdes för dess relevans till studien. Könsneutralitet är det som ska undersökas och speciellt är det av intresse att se barnens perspektiv på könsneutralitet och begreppet "hen". Den slutsats som kan dras är att barn ser mildare på könsroller än vad vuxna gör och reagerar inte mycket på begreppet "hen". En ytterligare slutsats är att barn påverkas i stor grad av vad andra barn uttrycker och hur andra barn beskriver sina uppfattningar.
|
2 |
Bäckenbottens könade villkor : En kvantiativ analysAhlin, Sofie, Larsdotter, Fanny January 2017 (has links)
Sverige är och har varit ett av världens mest jämställda länder. Trots detta råder det fortfarande en ojämlikhet mellan män och kvinnor både i arbetslivet och sjukvården. Kvinnor sjukskriver sig i högre grad och tjänar mindre än män. Vidare är sjukskrivning på grund av sjukdomar och besvär i könsorgan och urinvägar vanligare för kvinnor. Det har dessutom forskats mer på mäns kroppar. Att undersöka hur olika kroppar ger oss olika möjligheter i livet är av samhällsvetenskaplig relevans. Syftet med denna uppsats är att undersöka samband mellan menstruationsbesvär och underlivsbesvär och kvinnors sjukfrånvaro och lön och att jämföra dessa med liknande samband bland män. Detta genomförs genom att jämföra sambandet mellan olika besvär/sjukdomar i bäckenbotten och sjukfrånvaro och lön. Separata analyser görs för kvinnor och män. För att undersöka detta används teorier om stigmatisering, och även Joan Ackers teori om könade organisationer och den till synes könsneutrala arbetaren. Datamaterialet som används är från 2010 års Levnadsnivåundersökning med 2588 utvalda observationer. Datamaterialet analyseras i linjära regressionsanalyser. Resultatet visar att det finns ett starkare samband mellan besvär/sjukdomar i bäckenbotten och lön hos kvinnor än hos män. Denna könsskillnad ses dock inte för sjukfrånvaro. Skillnaden i lön är särskilt tydligt för just underlivsbesvär där det visar sig att kvinnor med svåra underlivsbesvär i genomsnitt tjänar 18,8 procent mindre i månaden än de utan besvär. För männen så verkar inte sjukdomar och besvär i bäckenbotten ha någon betydelse för lönen. Resultatet visar att det finns ett behov av mer forskning kring kvinnors hälsa, framförallt i bäckenbotten, kopplat till livschanser. Det behövs även forskning om den manliga normen på arbetsmarknaden.
|
3 |
Att motverka traditionella könsmönster : Förskollärares åsikter om ett jämställt förhållningssätt / : Counteract traditional gender patterns in swedish preschoolsHolmberg, Paulina January 2017 (has links)
I förskolans styrdokument beskrivs det att förskolans verksamhet ska influeras av den värdegrund som hävdar allas lika värde oavsett olikheter, samt skyddar alla barn från att bli kränkta. Förskollärarna på förskolan ska arbeta för att ge alla barn samma rättigheter, och det beskrivs i förskolans läroplan att de ska motverka traditionella könsmönster. I tidigare forskning skrivs det bland annat fram att det finns en svårighet i att det inte förklaras i läroplanen hur det praktiska arbetet med jämställdhet och genus ska gå till. Det framkommer också från tidigare forskning att förskollärare ofta förstärker traditionella könsmönster istället för att motverka dem, och att traditionella könsmönster sällan ifrågasätts. Syftet med denna studie är att synliggöra hur fyra förskollärare beskriver arbetet med jämställdhet och genus i förskolan. I denna studie används begreppen jämställdhet, behovsprincipen, könsneutralitet, könsöverskridande, genus och kön för att analysera det som framkommer i resultaten av studien. I studiens resultat framkommer det att förskollärarna ser en svårighet i att arbeta med genus och jämställdhet i förskolan. Förskollärarna beskriver att jämställdhet innebär att alla barn i förskolan får lika tillgång till alla material, lekar och hjälp efter sina egna förutsättningar. För att motverka traditionella könsmönster beskriver informanterna i studien framförallt att de försöker arbeta könsöverskridande och ifrågasätta de stereotypa/traditionella könsmönster som finns. En aspekt som kan utläsas från tidigare forskning är att förskollärare sällan arbetar könsöverskridande, och detta skiljer sig alltså mot det som förskollärarna i denna studie beskriver. I denna studie beskriver informanterna att jämställdhetsarbete ur ett genusperspektiv främst handlar om att erbjuda allt material och alla möjligheter till alla barn, men också att arbeta könsöverskridande, snarare än könsneutralt.
|
4 |
Varumärke och genus: Formgivning av en visuell identitet för ett fiktivt klädmärke med fokus på att uppfattas genusneutralt / Brand and gender: Designing a visual identity for a fictional clothing brand with a focus of being perceived as gender neutralKarlsson Jamous, David January 2018 (has links)
Följande studie syftar till att undersöka hur en visuell identitet för ett fiktivt klädvarumärke kan tas fram för att uppfattas könsneutralt. Könsneutralt i denna studie definieras som något som inte uppfattas specifikt maskulint eller feminint. Studien begränsas till varumärkesnamn, logotyp, färg och typografi. För att svara på syftet har en blandad metod använts med både en kvantitativ- och kvalitativ datainsamling. Baserat på en litteraturstudie, en inledande studie i form av en enkät samt en semistrukturerad intervju med en yrkesverksam inom design har en visuell identitet tagits fram. Den visuella identiteten värderades vidare genom kvalitativa semistrukturerade intervjuer med den tänkta målgruppen. Genom att använda sig av både hårda och mjuka element kan en könsneutral helhet skapas, detta gäller färg, form och teckensnitt i kombination. Genom att tydligt koppla varumärkesnamnet till genus och könsneutralitet kan namnet både uppfattas könsneutralt och uppnå flera kriterier för ett lyckat varumärkesnamn.
|
5 |
"DET FINNS JU EXEMPELVIS INTE VAPEN I EN LEKOLAR-KATALOG" : En intervjustudie med förskollärare om deras intentioner kring leksaker och jämställdhet i förskolanLarsson, Lina, Svensson, Lisa January 2018 (has links)
Uppsatsen berör leksaker och jämställdhetsarbete i förskolan. Syftet med denna studie är att få en ökad förståelse kring förskollärares intentioner kring val av leksaker och hur detta kan påverka förskolans jämställdhetsarbete. De forskningsfrågor som uppsatsen besvarar är; Vilka yrkesrelaterade överväganden gör förskollärare vid val av leksaker samt vilken betydelse ges leksaker i förskolans jämställdhetsarbete. Detta har undersökts genom kvalitativa semistrukturerade intervjuer med sex förskollärare på tre olika förskolor. Resultatet visar att förskollärarna främst utgår från barnens intressen, ålder och mognad när de väljer leksaker till barngruppen. De leksaker som köps in säljs av företag som kommunen har avtal med och därmed anses dessa leksaker vara godkända. De intervjuade förskollärarna är överens om att leksaker har en betydelsefull roll i förskolans jämställdhetsarbete men ändå värderas inte genusperspektivet lika högt som exempelvis barnens intresse när leksaker köps in till förskolan. Därmed förekommer även könskodade leksaker på förskolorna. Vi kunde även se att många av förskollärarna strävade efter att ha könsneutrala leksaker, men att de könsneutrala leksakerna oftast är mer maskulint kodade.
|
6 |
Hur genusmedvetna är barn? : En kvalitativ studie om barns syn på genus utifrån en normkritisk barnbok / How gender-sensitive are children? : A qualitative study on children's view of gender based on a norm-critical children's bookJonsson, Tove, Johansson, Micaela January 2017 (has links)
Syftet med vår studie är att synliggöra barns tankar och uppfattningar kring genus och könsroller. Detta får vi svar genom våra två studiefrågor: Vilka uppfattningar har barn om könsroller? och Hur tolkar och förstår barn könsneutralitet? Studien grundar sig i den kvalitativa metoden där vi genomförde intervjuer i samband med högläsning och boksamtal, utifrån en normkritisk barnbok. Resultatet visar att barnen har indirekta uppfattningar av de stereotypa könsrollerna och dess normer, genom att de kunde tillämpa specifika beskrivningar på de biologiska könen. Men barnen kunde avvika från dessa normer efter diskussion och reflektion. Resultatet visade även att barnen gjorde kopplingar utifrån deras omvärld. De kunde byta ut begrepp som han och hon och istället använda sig av syster och bror. Några barn utgick även från sina familjemedlemmar när de beskrev kön. Slutligen visade resultatet att barnen i studien hade blandade reaktioner kring begreppet könsneutralitet men visade även en öppenhet för ämnet. Studiens slutsatser är att barn är genusmedvetna och kompetenta att föra en diskussion kring genus. Trots att barnen i studien baserade sina svar utifrån tidigare erfarenheter kunde de ändå reflektera kring genus överlag och därmed ha ett öppet perspektiv kring begrepp som könsneutralitet. Dock visade sig att könsneutralitet var svårtolkat för barnen, men underlättades när vi introducerade könssymbolerna för barnen.
|
7 |
”Man ska inte bara jobba så i teorin… det måste synas i det vi gör också" : En kvalitativ studie om förskollärares syn på genusimplementeringen. / "You shouldn't just work like that in theory... it must be seen in what we do as well" : A qualitative study on preschool teachers' views on gender implementation.El-hessi, Nada January 2023 (has links)
Syftet med denna studie var att utforska sex förskollärares perspektiv, åsikter och känslor kring genusimplementering i två svenska förskolor. Denna kvalitativa studie strävade efter att undersöka hur förskollärare implementerar läroplanen och vad de känner när de implementerar den samt om de anser att en förbättring av läroplanen behövs. Det gjordes genom att tillämpa en kvalitativ undersökning av semistrukturerade intervjuer. Empirin analyserades genom en tematisk analys. Den teoretiska utgångspunkten i studien utgick från implementeringsteorin, som dels handlar om hur dokument används i praktiken. Men det handlar även om hur dokumentet fungerar, hur personerna som implementerar dokumentet känner, vad de anser är bra och vad som behöver förbättras. Ett övergripande resultat för studien var att samtliga lärare som intervjuats ansåg att genusimplementeringen är ytterst viktigt och är något som kommer naturligt. Resultaten visade också att läroplanens genusmål implementerades genom aktiviteter som bokläsning och lek. Det fanns en viss oro bland lärarna om vilka gränser som inte bör överskridas i genusimplementeringen. Men alla lärare var samtidigt positivt inställda och såg vikten i att implementera genus i undervisningen.
|
8 |
Genusstrategier i förskolan : En studie av en förskolas arbete med att motverka traditionella könsroller, ur ett intersektionellt perspektiv / Gender strategies in preschool : A study of a preschool´s work to counteract traditional genderroles, from an intersectional perspectiveLowejko, Linnea January 2013 (has links)
The purpose of this study is to examine a preschool's work to counteract traditional gender roles, which strategies are used and how norms about gender roles are produced and treated. The study also examines whether the preschool has an intersectional perspective in it's gender work, which analyzes how they relate to other categories such as ethnicity, race, class, age and sexuality in their work. I have been observing and conducting four interviews with teachers at a preschool with a gender profile. In my analysis I have used Foucault's theories about discourse and power. The results show that the informants had a high awareness of gender and that the main strategies used were: an individual perspective, seeing the individual and not the sex, and a gender-neutral strategy, removing everything that is gendered, for example, in language and environment. The preschool's work implementing the equal treatment plan (Likabehandlingsplan) allowed them to replace their gender profile, which included discrimination based on forms of ethnicity, religion or other belief, disability, sexual orientation, gender identity or expression and age. The results showed some examples of an intersectional perspective, for example, how the preschool worked with sexuality/different family structures and age, but other categories were harder to include, such as ethnicity, race and class. The conclusions I have drawn are that there are risks with these gender strategies. They confirm and reinforce gender roles, and there is a risk that the work is based on a white middle-class heterosexual norm, which means it is based on privileged positions. The work with the equal treatment plan requires an intersectional perspective and a self-reflected approach from the teachers. / Syftet med studien är att undersöka en förskolas arbete med att motverka traditionella könsroller samt vilka genusstrategier som används och hur normer kring genusuttryck produceras och bemöts. Studien undersöker även om förskolan har ett intersektionellt perspektiv, det vill säga hur de arbetar med andra kategorier såsom etnicitet, ras, klass, ålder och sexualitet i deras genusarbete. Jag har gjort observationer och intervjuer med pedagoger på en förskola med uttalad genusprofil. I min analys har jag använt mig av Foucaults teorier om diskurs och makt. Studiens resultat visar att informanterna hade en hög medvetenhet kring genus och att de vanligaste strategierna de använde var ett individuellt perspektiv, att se individen och inte könet, samt en könsneutral strategi, att avlägsna det som anses könat i exempelvis språk eller miljö. Förskolans arbete med sin likabehandlingsplan hade börjat ersätta deras genusprofil, vilket innebar att de även inkluderar förebyggande arbete mot diskriminering relaterat till etnicitet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck och ålder. Studiens resultat visar exempel på ett intersektionellt perspektiv, exempelvis hur förskolan arbetade med sexualitet och olika familjebildningar samt ålder. Resultatet visar dock hur det var svårare att arbeta med andra kategorier såsom etnicitet, ras och klass. Slutsatserna jag dragit är att det finns risker med de genusstrategier som jag upptäckte. De riskerar att befästa och förstärka könsroller samt baseras på en vit heterosexuell medelklassnorm, vilket innebär att de baseras på positioner som ständigt privilegieras. Arbetet med likabehandlingsplanen kräver därmed ett intersektionellt perspektiv samt ett självreflekterande förhållningssätt hos pedagogerna.
|
9 |
Att hålla sig strategisk till könsnormer : Barn gör inte som vi säger barn gör som vi gör!Molander, Jenny January 2015 (has links)
The purpose of this study is to examine how genders are made within the gender neutral discourse in the preschools equality treatment area. The study is based on critcal literature studies influed by discourse analysis and hermeneuitcs. It also relies on intervjues with two preschool teachers. The study will examine and answer the following questions: How are genders made within the gender neutral discourse? How is the feminine and masculine problematized in preschool and how is the discourse within gender neutrality linked to norms, power and gender? The theoretical starting point of this study is gender. This starting point also includes norms, power and masculinity, to get a complete understanding of the problem area. The result of the study shows that the ambition to develope a gender natural policy in pre school is a problematic issue because the understanding of the concept neutrality excludes the feminine. Finally with critical eyes against the gender neutral concept my interpretation is that we need to concider the norms to be able to reach equal treatment and gender equality. These unwritten laws that norms produce creates unbalance, power structure and exclusion between genders and individuals. Keywords: Gender, Norm criticism, equal treatment, gender equality, gender neutrality. Nyckelord: Genus, normkritik, likabehandling, jämställdhetsarbete och könsneutralitet.
|
10 |
Förskolan - en könsdiskurs i förändring : Förskollärarens tolkning och implementering av uppdraget att motverka traditionella könsrollerAdervall, Madeleine, Sällström, Astrid January 2018 (has links)
Syftet med denna studie är att synliggöra hur förskollärare beskriver traditionella könsroller men också om det i deras beskrivningar går att urskilja olika diskurser och i så fall vilka. Då vi utgår från ett socialkonstruktionistiskt perspektiv är förskollärarnas beskrivningar viktiga för att förstå de diskurser som inom förskolans verksamhet skapas rörande könsroller, då dessa i sin tur påverkar vilka normer och värderingar de barn som där vistas tar till sig och för vidare. Diskursbegreppet är i denna studie ett nyckelbegrepp och vårt resultat kommer att behandlas i en kritisk diskursanalys. Metoden som använts för att samla in för studien relevant data är kvalitativa, semistrukturerade intervjuer. I vårt resultat blev en tydlig individdiskurs synlig vilken vi tolkat vara förskolans rådande diskurs och den som styrdokumenten genom sin utformning och innehåll uppmanar till. Vi fann även uttryck för en könsneutral diskurs liksom en gruppdiskurs. Dessa tre diskurser verkar parallellt och tycks många gånger leda till motsättningar i det praktiska arbetet. Detta går i linje med tidigare forskning. Vår studie visar att även de förskolor som har som ambition att erbjuda en könsneutral verksamhet omedvetet tenderar att utgå ifrån en manlig norm. Studien pekar också på att, trots att en individdiskurs är önskvärd, så utformas arbetet med att motverka traditionella könsroller ofta på ett sätt som upprätthåller dikotoma könsroller.
|
Page generated in 0.0549 seconds